![Jure Štekar meni, da je problem, da veliko pivcev v Sloveniji pije preslaba vina. FOTO: Leon Vidic/Delo](https://www.delo.si/media/images/20231005/1537699.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Beti Burger se je v času trgatev pogovarjala z vinogradnikom in vinarjem Juretom Štekarjem. Povedal je, da z ekološkim vinarstvom vino spremeni okus in karakter. Letos so imeli zaradi dežja, vlage in toče v vinogradu ogromno dela, rebula pa je po njegovem še vedno tista sorta, ki jo bodo Brici še dolgo opevali. Pravi, da zastriže z ušesi, ko sliši izraz vinjen.
Za Štekarjevimi je, enako, kot velja za ljudi z različnih koncev Slovenije, ekstremno leto: bilo je preveč dežja in vlage. Dež je spiral škropivo, vlaga je udarjala iz zemlje, trikrat so imeli točo. »Čim prej moramo pospraviti in odmisliti letošnje leto. Sploh če se spomnim vrhunskih letnikov: 2018, 2011, 2003 – takrat smo škropili trikrat, letos smo morali kar dvajsetkrat, tako smo v vinogradu s traktorji naredili veliko škode. Zemljo bomo morali zdaj zrahljati, da začne spet dihati.«
Slogan Štekarjevih vin je – kreacija narave in človeka. Njihova vina so živa, pravijo. »Vsa ekološka vina so živa, ker imajo ogromno živih mikroorganizmov. Ni ga treba popravljati, da začne fermentirati. Če ga škropiš z umetnimi gnojili, je treba v kleti mošt očistiti in za to spet potrebuješ preparate. Ubiješ vse, kar je živega, zato moraš dodati kvasovke … Če pa škropiv ne uporabljaš, vse dobiš iz grozdja. Ko greš v ekološko vinarstvo, vino spremeni okus in karakter.« Vsako vino ima življenjsko dobo, zato je živo, razlaga naprej: »Rojstvo je zdaj v času trgatve, sledi puberteta, ko vino nastaja, pa potem vrh, zatem pride v moja, 40. leta (smeh), nato pa začne vsako vino padati. In na koncu umre. Takrat ni več pitno. Takrat ni več vino.«
Sogovornik, ki premore ogromno znanja o vinogradništvu in vinu, opozori na zanimiv trend, ki pri nas traja že kakšnih 20, 30 let. Vsa Slovenija pije cabernet sauvignon. Četudi je po njegovem merlot ali cabernet frank boljša, bolj polna in perfektna sorta. »Pri cabernetu pa je tako, da v desetih letih lahko, če imaš srečo, dvakrat dobiš dober, ne pa odličen letnik.« Kot mu je pripovedoval oče, naj bi bil za ta trend zaslužen eden od zdravnikov, ki je trdil, da je treba piti rdeče vino, povsod pa je zraven napisal cabernet sauvignon (smeh).
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se