![Smeh je odličen. Ne more škoditi in lahko pomaga okrepiti naš imunski sistem in zmanjšati verjetnost, da zbolimo. FOTO: Arhiv Polet/Shutterstock](https://www.delo.si/media/images/20220324/1159903.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Zaradi izbruha koronavirusa veliko ljudi skrbi, kako naj ostanejo zdravi in kako lahko ohranijo zdrav imunski sistem. Krasno, ker to koristi našemu telesu in poveča obrambo pred virusi, bakterijami in drugimi patogeni.
Pri MedicineNet so zbrali najboljše nasvete za krepitev imunosti, ki nam in telesu pomagajo, da se čim uspešneje branimo pred boleznimi.
Avtorica zapisa je zdravnica, profesorica in raziskovalka Melissa Conrad Stöppler, anatomska patologinja s pospecialističnim usposabljanjem na področju eksperimentalne in molekularne patologije.
Kronični stres zmanjša moč imunskega sistema in poveča tveganje za več vrst bolezni. Zvišuje raven hormonov, imenovanih kateholamini. Stres vodi do povečanja ravni supresorskih T celic, ki zavirajo delovanje imunskega sistema. Ko je ta del imunskega sistema oslabljen, smo bolj dovzetni za virusne bolezni, vključno z boleznimi dihal, kot so prehlad, gripa in okužba s koronavirusom. Stres povzroči sproščanje histamina, molekule, ki sodeluje pri alergijah. Proti stresu se lahko borijo s strategijami, kot so globoko dihanje, meditacija, telesna vadba in sprostitev.
Redna spolna dejavnost je koristna. Znanost: študenti, ki so imeli spolne odnose enkrat ali dvakrat na teden, so v slini imeli najvišjo raven imunoglobulina A (IgA). To je imunska molekula, ki nas pomaga zaščititi pred boleznimi, kot je prehlad. Študentje, ki so imeli spolne odnose enkrat ali dvakrat na teden, so imeli več IgA sline kot študenti, ki niso bili spolno aktivni, redko spolno aktivni (manj kot enkrat na teden) ali ki so bili zelo spolno aktivni (tri- ali večkrat na teden).
Zdi se, da je uživanje v seksu do nekajkrat na teden najboljša točka za spodbujanje optimalne ravni IgA. Znanost torej svetuje seks enkrat do dvakrat tedensko in obvešča, da je spolnost trikrat ali večkrat na teden za osnovno zdravje manj koristna. Morda niz tega sledi, da najprej zboliš, če seksa ni. Torej, seks je dober za zdravje celotne družbe.
Živalski spremljevalci so prava dobrobit za imunost, saj rezultati študij kažejo, da imajo lastniki hišnih ljubljenčkov nižji krvni tlak in raven holesterola v primerjavi s tistimi, ki nimajo hišnih ljubljenčkov. Lastniki hišnih ljubljenčkov so imeli nižji skupni holesterol in trigliceride v primerjavi z ljudmi brez hišnih ljubljenčkov.
To lahko pomeni boljše splošno zdravje srca in zmanjšano tveganje za srčne bolezni. Lastniki psov lahko uživajo v izboljšanem zdravju srca deloma zato, ker se bolj verjetno ukvarjajo s telesno dejavnostjo, saj redno sprehajajo svoje pse. Lastništvo hišnih ljubljenčkov v otroštvu je povezano s kasneje zmanjšano dovzetnostjo za alergije.
Socialni stiki nas lahko naredijo močnejše. Vse več dokazov je, da sta osamljenost in socialna izolacija zelo škodljivi za zdravje. Raziskava je pokazala, da so ljudje z najmočnejšimi socialnimi odnosi najverjetneje živeli dlje kot tisti s slabimi socialnimi povezavami.
Obstaja veliko načinov za razvoj in krepitev družbenih vezi. Dvignite telefon in redno kličite prijatelje. Načrtujte, da se srečate. Bodite prostovoljec tam, kjer so cilji, v katere verjamete. Pridružite se razredu ali skupini, ki je blizu vašim zanimanjem ali hobijem. Bodite v stiku s starimi prijatelji in sklepajte nova prijateljstva, da okrepite in razširite svoj družabni krog.
Če smo v sebi pozitivni, bomo okrepili okrepite imunske odzive, ko bo treba. Če pričakujemo dobre stvari, nam bo imunski sistem sledil. Študija med študenti je pokazala, da je imunski sistem močnejši, ko so bili optimistični. Naj optimizem deluje v našo korist! Poskusimo videti kozarec na pol poln, ne na pol prazen.
Vadimo hvaležnost in vsak dan pomislimo na vsaj tri stvari, za katere smo življenju hvaležni. Predstavljajmo si najboljši izhod iz situacij, tudi ko so le-te težke.
Verjetno ne bomo vedno mogli nadzorovati dogodkov okoli sebe, vendar se lahko vedno odločimo, kako se bomo nanje odzvati. Z dobrim odnosom do vsega imamo lepe obete, da povečamo možnosti za najboljši izid in okrepimo svojo imunost.
Ali lahko smeh res lahko okrepi naš imunski sistem? Rezultati nekaterih študij kažejo, da lahko. Pri skupini zdravih moških je gledanje smešnega filma povečalo aktivnost naravnih celic ubijalk, medtem, ko gledanje čustveno nevtralnega filma ni okrepilo delovanja imunskega sistema.
Čeprav bo potrebnih več raziskav, da bi ugotovili dokončno povezavo med smehom in izboljšano imunostjo, se čim večkrat lepo nasmehnimo. Smeh je odličen. Ne more škoditi in lahko pomaga okrepiti naš imunski sistem in zmanjšati verjetnost, da zbolimo.
Vemo, da ščitijo naše celice. Antioksidanti so spojine v pisanem sadju in zelenjavi, ki ščitijo pred prostimi radikali. Prosti radikali lahko poškodujejo DNK in druge celične komponente. Sadje in zelenjava v čudoviti široki paleti barv zagotavljata najboljšo mešanico zaščitnih antioksidantov, potrebnih za krepitev splošnega zdravja in imunosti.
Jejmo listnato zelenjavo, lubenico, korenje, jagode, brokoli, pomaranče, kivi, dinjo in druge živobarvne izdelke, da svojim celicam in imunskemu sistemu zagotovimo vso naravno zaščito, ki jo potrebujejo za najboljše delovanje. Tudi domača piščančja juha s korenjem, zeleno in drugo zelenjavo je lahko koristna za naš imunski sistem.
Multivitamini lahko pomagajo. Nekateri strokovnjaki verjamejo, da lahko vsakodnevno uživanje multivitaminov pomaga, da zapolnimo vsaj minimalne dnevne potrebe po določenih hranilih. Vitamini, ki so kritični za imunsko delovanje, vključujejo vitamine A, C, D in E.
Cink, selen in magnezij sta minerala, ki ju imunski sistem potrebuje. Minerali so ključni tudi za delovanje številnih encimskih reakcij v telesu. Imunski sistem in telo ne moreta optimalno delovati brez osnovnih gradnikov, ki jih potrebujemo za pravilno delovanje telesa.
Izogibajmo se jim! Predelana hrana, vključno s sladkarijami, gaziranimi pijačami, hitro hrano in prigrizki, vsebuje prazne kalorije, ki telesu ne zagotavljajo vitaminov, hranilnih snovi ali vlaknin. Pogosto vsebujejo tudi kemikalije in konzervanse, ki niso dobri za telo. Če jeste predelano hrano namesto živil v naravni, nepredelani obliki, bo telo prikrajšano za vitamine in hranila, ki jih potrebuje za uspevanje.
Zamenjajmo predelano hrano in se lotimo sadja, zelenjave, pustega mesa, zdravih maščob in polnozrnatih žit; tako bomo telesu in imunskemu sistemu zagotovili vse, kar potrebujeta za najboljše delovanje. Optimizirajmo prehranjevalne navade za podporo svojemu zdravju.
Zdravilne rastline? Seveda. Nekatere raziskave so pokazale, da lahko spojine v zeliščih in dodatkih okrepijo imunost. Česen, grahovec (astragalus), badelj, ginseng, zeleni čaj, črna kumina in golostebelni sladki koren (likviricij) so le nekatera od zelišč, za katere so ugotovili, da prinašajo koristi za krepitev imunskega sistema. Preden v režim prehrane vključijo zelišča in dodatke, se posvetujmo s svojim zdravnikom in s farmacevtom. Nekatera zelišča lahko povzročijo neželene učinke, zlasti v kombinaciji z drugimi zelišči, dodatki ali zdravili.
Probiotiki so koristni sevi bakterij, ki so tudi spodbujevalci imunskega sistema. Poiščimo probiotične dodatke z laktobacili in bifidobakterijami. Probiotiki lahko pomagajo tudi pri izboljšanju zdravja prebavil.
Premaknimo svoje telo in vse bo lažje. Vadba ima številne koristi za zdravje, vključno z zaščito pred boleznimi srca, osteoporozo in celo nekaterimi vrstami raka. Vadba pomeni tudi krepitev imunskega sistema. Če želimo izkoristiti njene največje koristi, poskusimo biti zmerno fizično aktivni vsaj 30 minut dnevno in to večino dni v tednu.
Hoja je eden najpreprostejših načinov vadbe. Če nismo navdušeni nad hojo, poskusimo jogo, plavanje, kolesarjenje ali golf. Tudi vrtnarjenje je tudi dober način za nekaj dejavnosti na prostem.
Naj spanje postane prednostna naloga. Vse več študij potrjuje povezavo med spanjem in zdravim imunskim sistemom. Večina ljudi potrebuje od 7 do 9 ur, da se počutijo primerno spočiti. Če smo dobro spočiti, izboljšamo delovanje belih krvnih celic, zato je manj verjetno, da bomo zboleli za boleznimi, kot so okužbe dihal, prehladi in gripa.
Vaditi velja dobro higieno spanja, da optimiziramo spanec. To pomeni, da se zbujamo in hodimo spat vsak dan ob isti uri, tudi ob koncih tedna. Izogibajmo se snovem, ki lahko motijo spanje, kot sta kofein in alkohol nekaj ur pred spanjem.
Večja verjetnost je, da bomo dobro spali, če je spalnica hladnejša. Vzpostavimo lastno sproščujočo večerno rutino pred spanjem. Uživamo lahko tudi v topli kopeli, sproščujoči glasbi ali skodelici čaja, da bomo lažje zaspali.
Najbolje je, da ga omejimo. Alkohol zavira imunski sistem, zato ga je najbolje piti zmerno ali sploh ne. Moški lahko zaužijejo do dve alkoholni pijači na dan. Ženske ne smejo imeti več kot enega odmerka. Ne glede na to, ali lahko nekdo brez posledic zaužije nekaj alkohola ali ne, je to odvisno od številnih dejavnikov, vključno s splošnim zdravstvenim stanjem, dejavniki tveganja za bolezni in morebitnimi zdravili, ki jih morda jemljemo. Če je varno, da si občasno privoščimo kakšno alkoholno pijačo in koliko je varno zaužiti, se velja posvetovati z zdravnikom.
Čeprav tako in tako vemo, kaj bo dejal. To je ena tistih "nekoristnih" poti k zdravniku, ko si diagnozo lahko postavimo sami, in to že doma.
Nikotin je nevarna snov. Kajenje in uživanje nikotina slabo vplivata na imunski sistem. Ljudje, ki uživajo tobak, imajo tudi večje tveganje za zdravstvene težave, kot so pljučni rak, astma, možganska kap in srčni napad. Vsaka snov, ki zavira delovanje imunskega sistem, je slaba. Obstaja veliko različnih strategij, ki nam lahko pomagajo prenehati s kajenjem. Zdravnik nam lahko priporoči nikotinske obliže, antidepresive ali druga zdravila, ki nam bodo pomagala prenehati kaditi. Pri tem bomo morda potrebovali pomoč strokovnjaka - ne odlašajmo s klicem!
Pogosto umivanje rok je preprost in učinkovit način za preprečevanje širjenja okužb dihal, kot so prehlad, gripa, koronavirus, driska in druga nalezljiva stanja. Nekateri mikrobi se zlahka prenašajo z osebe na osebo, ko pridemo v stik drug z drugim. Z lahkoto prenesemo mikrobe iz rok v nos, oči in usta, če se jih dotaknete. Zaradi tega lahko zbolimo.
Umijmo si roke z milom pod tekočo vodo. Antibakterijsko milo in razkužilo za roke lahko nudita dodatno zaščito pred mikroorganizmi. Če nimamo dostopa do mila in vode, uporabimo razkužilo za roke na osnovi alkohola, ki naj vsebuje vsaj 60-odstotkov alkohola.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji