![Če v vesolju temne snovi ne bi bilo, bi bilo precej drugačno. Na posnetku je sicer jata mladih zvezd v meglici NGC 3603. FOTO: Nasa/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20230524/1447472.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Dr. Mateja Gosenca je raziskovalka na Univerzi na Dunaju. Z numeričnimi simulacijami skuša razkriti, kaj je oziroma iz česa je sestavljena ena najbolj skrivnostnih snovi, ki nas obdaja – temna snov.
Astrofiziki na podlagi lastnosti vesolja vedo, da ga sestavlja snov, ki z drugo snovjo interagira gravitacijsko, sicer pa je neposredno niso zaznali. Temna snov je eden najbolj izmuzljivih in najpomembnejših nerešenih problemov v sodobni astrofiziki. Po trenutno uveljavljenem modelu je vesolje sestavljeno iz okoli 68 odstotkov temne energije, ki jo še najmanj razumemo, v kozmologiji sicer velja za konstanto, 27 odstotkov temne snovi in petih odstotkov vidne snovi – to so zvezde, planeti, medgalaktični plin, meglice, kometi, navsezadnje tudi mi. Če se osredotočimo le na porazdelitev snovi, je temna snov predstavlja kar 85 odstotkov.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji