![Jaka Tušek FOTO: osebni arhiv](https://www.delo.si/media/images/20220420/1177830.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Na žalost daleč najpogosteje uporabljam računalnik, narava mojega dela je pač takšna, da večino delovnega časa preživim za računalnikom. Med laboratorijskimi instrumenti, ki jih najraje uporabljam, pa bi izbral termografsko kamero, torej kamero, ki meri in zaznava temperaturno polje in porazdelitev temperature po površini. Današnje termografske kamere so zelo zmogljive in omogočajo posnetke z izjemno ločljivostjo, kar nam omogoča opazovanje novih pojavov in pri rezultatu včasih ne vem, ali gre za kakšno umetniško sliko ali za tako nenavadno porazdelitev temperatur.
Raziskujemo alternativne tehnologije hlajenja. Dandanes praktično vsi hladilni sistemi ter klimatske naprave temeljijo na parno-kompresijski tehnologiji. To je skoraj 200 let stara tehnologija, ki pa je relativno slabo učinkovita ter še vedno uporablja za okolje škodljiva hladiva. Mi razvijamo alternativno tehnologijo na temelju elastokaloričnega učinka, ki ga zaznamo kot spremembo temperature, ko določene materiale obremenimo z zunanjo silo. Ko material obremenimo, se segreje, ko pa ga razbremenimo, se ohladi pod začetno temperaturo, kar lahko izkoriščamo za hlajenje. Začetni podatki kažejo, da bi ta tehnologija lahko bila bolj učinkovita, predvsem pa je prijaznejša do okolja, saj temelji na takšnih materialih.
Uf, težko vprašanje … Saj je nimam vedno rad, včasih mi gre prav na živce – predvsem ko si kakšnih rezultatov ne znam razložiti in me potem to še lep čas preganja.
V znanosti uživam predvsem, ker mi omogoča svobodo. Raziskovanje novih stvari na nov način. Sem zelo sistematičen človek in uživam v tako imenovanem principu od spodaj navzgor. To pomeni, da najprej želim razumeti osnovne pojave, delovanje posameznih komponent, kar nato zložimo v večjo celoto. Vsi moji raziskovalni projekti so zasnovani na ta način.
Res upam, da novo tehnologijo hlajenja, ki bo bolj učinkovita in do okolja prijazna.
Verjetno med doktoratom, ko sta me znanstvenoraziskovalno delo in ta način razmišljanja res prevzela. Moja mama pa je ob tem rekla, če še ne mislim iti v službo.
Trenutno sem predvsem očka petletnice in dveletnika, to mi vzame skorajda ves prosti čas. Preostale trenutke poskušam izkoristiti za šport.
Po mojem predvsem to, da ne odneha, da vedno razmišlja o novih, drugačnih rešitvah in da zna poiskati informacije. V bistvu nič drugače kot pri kakšnih drugih poklicih.
Tok zgodovine je težko spremeniti, še težje pa je to napovedati. Predvsem upam na preboj na dveh področjih, in sicer v medicini in energetiki. Zdravilo za raka ter obnovljiv vir energije, ki bo zadostil globalnim potrebam, bi bili takšni prelomni odkritji.
Ne, jaz imam raje noge na tleh. Še bolje v zraku, na viseči mreži ob morju, pa ne previsoko, ker me je malo strah višine.
Upam na fuzijo, stavil pa bi verjetno na sonce oziroma kombinacijo obojega. Ker je učinkovitost komercialnih sončnih celic zgolj okoli 15 odstotkov, v laboratoriju pa se rekordne vrednosti že bližajo 50 odstotkom, je jasno, da je potencial ogromen. Problem sončnega sevanja je sicer njegova nestanovitnost, zato je nujno, da se ob razvoju sončnih celic vlaga tudi v razvoj baterije za shranjevanje presežkov proizvedene elektrike.
Z Nikolo Teslo, da bi kakšno rekla o prenosu energije na daljavo.
Predlagal bi kar klasike. Knjiga: Kratka zgodovina časa (A Brief History of Time) Stephena Hawkinga. Film: Čudoviti um (A Beautiful Mind). Revija: Življenje in tehnika (slovenska revija). In še nekaj za nasmejat: Veliki pokovci (The Big Bang Theory).
Morda to, da so ključni elementi elastokalorične tehnologije hlajenja cevke iz zlitine NiTi, ki so uporabne tudi kot žilne opornice. Torej, prav mogoče je, da bo nekoč enak material hladil živila v našem hladilniku ter omogočal pretok krvi po naših žilah (no, upam sicer, da ne).
———
Doc. dr. Jaka Tušek je zaposlen kot predavatelj in raziskovalec na Katedri za toplotno in okoljsko tehniko in v Laboratoriju za hlajenje in daljinsko energetiko LAHDE na Fakulteti za strojništvo Univerze v Ljubljani.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji