![Na ministrstvu za zdravje so ustanovili urad za nadzor, ki ga vodi Aleš Šabeder. FOTO: Blaž Samec/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220623/1225328.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
V Delu smo napovedali, da je vlada na včerajšnji seji zamenjala svete zavodov več bolnišnic, predvsem zaradi rdečih številk, v katerih so se te znašle. Med njenimi pomembnimi odločitvami pa je tudi sprememba uredbe o sodelovanju med policijo in tožilstvom.
»Podatki o poslovanju bolnišnic so slabi, zato smo se odločili za zamenjavo svetov zavodov v devetih ustanovah, petih največjih in štirih najbolj kritičnih,« je odločitev utemeljil minister za zdravje Danijel Bešič Loredan. Predstavnike ustanovitelja je vlada zamenjala v svetih Onkološkega inštituta Ljubljana, UKC Ljubljana, UKC Maribor, Psihiatrične bolnišnica Begunje, Bolnišnice za ginekologijo in porodništvo Kranj, Klinike za pljučne bolezni Golnik ter v splošnih bolnišnicah Celje, Slovenj Gradec in Murska Sobota.
Lani je 21 bolnišnic ustvarilo 5,5 milijona evrov presežkov. Iz proračuna so prejele dodatnih 52 milijonov evrov za pokrivanje nerealiziranega programa in 234 milijonov za tako imenovane dodatke za covid-19. Teh skoraj 300 milijonov evrov je po mnenju Aleša Šabedra, ki bo vodil novi urad za nadzor, tudi vzrok za presežek. »Letos pa je stanje alarmantno,« je Šabeder ocenil podatke, ki kažejo, da je v prvih petih mesecih 15 bolnišnic imelo skupaj skoraj 41 milijonov evrov izgube. Največja je v bolnišnici Celje (4,4 milijona evrov), Kranj (slabega pol milijona), UKC Ljubljana (24 milijonov), UKC Maribor (3,5 milijona), Murska Sobota (1,5 milijona) in Slovenj Gradec (več kot štiri milijone).
Poleg negativnega finančnega rezultata bolnišnice pesti tudi nelikvidnost, skupaj imajo za 173 milijonov evrov obveznosti, od tega skoraj 77 milijonov že zapadlih. UKC Ljubljana ima za več kot 60 milijonov zapadlih obveznosti, Slovenj Gradec skoraj tri milijone, Celje več kot pet milijonov, Murska Sobota več kot šest milijonov, Kranj dobra dva milijona.
»Opažamo trend izrednega povečanja odhodkov, ne samo na račun plač zaradi dodatkov za covid-19, temveč tudi zaradi zvišanja stroškov blaga, materiala in storitev. Od leta 2019 do leta 2021 so se odhodki materialnih stroškov zvišali za 133 milijonov evrov. Skozi te številke imamo veliko vprašanj, nimamo vseh odgovorov, zato bo prva naloga novih svetov zavodov, da se seznanijo s tekočim poslovanjem, stabilizirajo stanje v bolnišnicah in z vodstvi pripravijo ukrepe za stabilno poslovanje,« je strnil Šabeder.
Za drugi večji poseg se je vlada odločila na pravosodnem področju. »S spremembo uredbe o sodelovanju med policijo in tožilstvom se odpravlja sporna poteza prejšnje vlade, ki je uvedla zahtevo po zgolj pisnem usmerjanju policije s strani tožilstva v predkazenskem postopku,« je povedala ministrica za pravosodje Dominika Švarc Pipan in poudarila, da so spet vzpostavili prejšnje stanje, ki skladno z zakonom o kazenskem postopku omogoča hitrejše odzivanje tožilstva in vsi načini komuniciranja. Zahteva po zgolj pisnem usmerjanju ni bila življenjska, ni upoštevala potreb in narave dela tožilstva. Po njenih besedah bodo v najhitrejšem možnem času odpravili tudi druge sporne posege prejšnje vlade.
»Uredbi je sledila sprememba zakona o organiziranosti in delu v policiji, ki je bila po našem mnenju škodljiva za hitro in učinkovito odločanje državnega tožilca, ker ga je, na žalost, potisnila iz predkazenskega postopka in na neki način dala pristojnost ministru za notranje zadeve, kar seveda ni dopustno,« je še eno od teh potez opisala ministrica za notranje zadeve Tatjana Bobnar. Dodala je, da v državnem zboru že poteka postopek za spremembo te določbe zakona, ki jo je vložila civilna iniciativa Inštitut 8. marec, da se znova omeji ministra pri usmerjanju policije v predkazenskem postopku.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji