Kdaj smo stari? Vprašanje, s katerim se začnemo spraševati, ko nas na ulici začnejo vikati. Prej niti ne pomislimo, da bomo nekoč, če bomo imeli srečo, stari. Najbolj oguljen odgovor je, da smo stari toliko, kolikor se počutimo stare zato se lahko srečate tudi z obdobjem, ki nosi naslov
Bolj star, bolj nor. Ozrite se okoli in opazili boste šestdesetletnega mladeniča v spranih kavbojkah in »allstarkah«, pobarvanimi lasmi. Mogoče je borec proti staranju ali pa frontman kake rock skupine v zatonu? Ne obsojajte ga. Zakaj pa ne bi bil tak, če se tako najbolje počuti?
Kdaj je človek prestar za športno rekreacijo, za športno vadbo? Zadnji mejnik, ki so ga strokovnjaki postavili, je dočakano leto 75. Po tem letu starosti naj bi človek oziroma večina ljudi, morala prestaviti v najlažjo prestavo, kar pa še ne pomeni, da je to prosti tek in gre, dokler gre.
Najlažja prestava pomeni pri teh letih še vedno redno gibanje. Odgovor na vprašanje, zakaj ravno pri tej starosti se glasi zaradi zelo povečane stopnje možnosti infarkta ali strokovneje napisano zaradi prevalence klinično neme koronarne bolezni. Pri tej starosti postanejo obremenitveni testi pri zdravniku nujni!
Da se ne bomo narobe razumeli, tudi pri petinsedemdesetih si ljudje pripenjajo štartne številke na hrbet, vendar strokovnjaki priporočajo naj to delajo bolj poredko in ne zaradi osvajanja življenjskih ciljev.
Kaj nas v starosti žene k vadbi oziroma kateri so osnovni cilji, ki jih starostniki z vadbo skušajo doseči? Naslednje vrstice niso ravno namenjene tistim veteranom, ki se naslednji konec tedna pripravljajo, da končno zmagajo v svoji kategoriji 21-kilometrskega smučarskega teka na primer. Bolje je namenjeno tistim, ki se imajo tudi z gubami po celem telesu zelo radi in bi hkrati ostali še naprej zdravi.
Torej osnovni cilji so: vzpostaviti in ohraniti telesno in duševno ravnotežje, krepiti in varovati zdravje, preprečiti nastanek kroničnih nenalezljivih bolezni ali omiliti njihove posledice, izboljšati in ohraniti gibalne in funkcionalne sposobnosti, povečati telesno zmogljivost, izboljšati počutje, dodajati energijo in povečati vitalnost, upočasniti procese biološkega staranja in si tako na nek način podaljšati življenje, sprostitev zabava in druženje ter s tem izboljšanje kakovosti življenja.
![Najbolj pri srcu pa mi je izjava prijatelja, ki je ravno v petinsedemdesetem letu začel tekmovati z dirkalnim kolesom. FOTO: Arhiv Polet](/media/images/20200912/465198.width-660.jpg)
Najbolj pri srcu pa mi je izjava prijatelja, ki je ravno v petinsedemdesetem letu začel tekmovati z dirkalnim kolesom. FOTO: Arhiv Polet
Ko bomo dosegli cilje bomo opazili naslednje učinke kot so: zmanjšuje tveganje za nastanek bolezni srca in ožilja, ugodno vpliva na prebavo in izločanje ter pomaga pri uravnavanju telesne teže in preprečuje debelost saj zmanjšuje tudi apetit, zmanjšuje tveganje za nastanek nekaterih vrst raka, zmanjšuje vrednosti maščob v krvi, znižuje krvni tlak, povečuje odpornost organizma in znižuje raven glukoze v krvi, zmanjšuje tveganje za nastanek sladkorne bolezni tipa 2, zmanjšuje endokrine motnje, vpliva na upočasnitev napredovanja osteoporoze.
Torej, če ste na hitro prebrali cilje in učinke, si to preberite še enkrat in boste zagotovo dobili odgovor, da za vadbo nismo nikoli prestari oziroma preleni smo, da bi to zares počeli. Vsi zastavljeni cilji in potem učinki ob doseganju so seveda nekaj največ, kar imamo od življenja.
Najbolj pri srcu pa mi je izjava prijatelja, ki je ravno v petinsedemdesetem letu začel tekmovati z dirkalnim kolesom. Rekel je nekako takole: Redna telesna vadba mi odtehta ogromno. Počutim se zdravega in gibčnega, vendar druženje z mlajšimi od sebe, torej z mladimi, pa me še dodatno pomlajuje in vliva vsak dan novo energijo. To je največji čar skupinskih vadb, za mene kot starostnika. Torej kdaj smo stari? Ko postanemo leni …
Komentarji