![Niko Lukač Foto Osebni Arhiv Delo](https://www.delo.si/media/images/20230215/1382898.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Najpogosteje uporabljam grafične kartice, ki poleg sposobnosti upodabljanja na zaslon omogočajo s svojimi več tisoč jedri sočasno in zato hitrejše izvajanje izračunov, ki so del kompleksnejših računalniških simulacij.
Raziskovalno se ukvarjam z razvojem novih računalniških simulacij in modelov nad geoprostorskimi podatki. Na primer, ena takšnih simulacij je izračun sončnega potenciala (koliko povprečne sončne energije prejme vsak kvadratni meter površja v obdobju enega leta) nad računalniškim 3D-modelom mesta, pridobljenim na podlagi prostorskih podatkov daljinskega zajemanja, na primer s tehnologijo laserskega zajema lidar.
Znanost je gonilo tehnološkega napredka, pri čemer me najbolj veseli, kadar lahko svoje delo prenesem v praktično uporabo.
Računalniške simulacije nad geoprostorskimi podatki omogočajo natančnejše razumevanje vzorcev mikroklime na dani lokaciji (temperaturni ekstremi, onesnaženost zraka, turbulentni vetrovni pojavi ...), ki lahko negativno vplivajo na bivanje in infrastrukturo. Takšne informacije so pomembne predvsem za podatkovno podprto odločanje na nivoju mest in občin. Druga zanimiva aplikacija je lokacijsko odvisna optimizacija pridobivanja električne energije iz obnovljivih virov, na primer optimalna postavitev fotonapetostnih panelov ali vetrnih elektrarn.
Na raziskovalno karierno pot me je usmeril splet okoliščin ob koncu diplomskega dela, ko sem začel sodelovati pri projektu v laboratoriju za geoprostorsko modeliranje, multimedijo in umetno inteligenco. Pri tem bi se zahvalil mentorju prof. dr. Borutu Žaliku.
V prostem času čez dan kolesarim, ponoči pa se ukvarjam z astronomijo.
Kreativnost, ki mu omogoča, da razlikuje med dobrimi in izjemno dobrimi idejami. Znanstvenik mora tudi dopuščati možnost, da se moti, in biti pripravljen upoštevati ideje drugih.
Verjamem, da bo s silovitim tehnološkim napredkom doseganje singularnosti umetne inteligence zagotovo vplivalo na tok zgodovine.
O tem še premišljujem.
Stavil bi na sončno in vetrno energijo, pri čemer bi viške pridobljene električne energije na ekonomsko in energetsko učinkovit način hranili v sezonskih hranilnikih energije za kasnejšo ponovno uporabo. Trenutni trendi razvoja tehnologij za hranjenje energije kažejo v to smer.
Z Albertom Einsteinom.
S področja popularizacije znanosti knjigo Briana Greena Until the end of time, dokumentarni film Particle Fever in spletno revijo Quanta Magazine.
Kljub izjemnemu povečanju računske moči v zadnjem desetletju, predvsem pri uporabi visokozmogljivega računalništva, še vedno v okviru računalniških simulacij nad geoprostorskimi podatki upoštevamo aproksimativne modele določenih fizikalnih količin. Dani modeli običajno niso generični in veljajo le za določeno geografsko lego, časovni razpon ter znotraj mejnih vrednosti meteoroloških parametrov.
———
Izr. prof. dr. Niko Lukač je zaposlen na Fakulteti za elektrotehniko, računalništvo in informatiko Univerze v Mariboru (UM FERI). Deluje v okviru laboratorija za geoprostorsko modeliranje, multimedijo in umetno inteligenco (GEMMA) na Inštitutu za računalništvo. Je tudi član programske skupine Računalniški sistemi, metodologije in inteligentne storitve.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji