![Dr. Saša Čaval že več let raziskuje stečke, poleg tega je raziskovalka tudi na področju arheoastronomije. FOTO: Jože Suhadolnik/Delo](https://www.delo.si/media/images/20230612/1461719.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Raziskovalka Saša Čaval je pridobila projekt Evropskega raziskovalnega sveta (ERC) za utrditev samostojne raziskovalne poti. V okviru projekta Unde venis? Razvozlanje skrivnosti stečkov (STONE) bo raziskovala srednjeveške nagrobnike stečke, ki so raztreseni po pokrajinah Zahodnega Balkana, arheološko pa so še vedno slabo raziskani.
Evropska komisija je objavila rezultate razpisa ERC za projekte za utrditev samostojne raziskovalne poti (ERC Consolidator Grant 2022). Med 2222 prijavami z vsega sveta so za financiranje izbrali 321 projektov. Med njimi je bil tudi projekt Saše Čaval, ki je zdaj dobila povabilo k sklenitvi pogodbe za ERC. Svoj skoraj 2,8 milijona evrov vredni petletni ERC projekt STONE bo vodila na Znanstvenoraziskovalnem centru Slovenske akademije znanosti in umetnosti (ZRC SAZU) kot gostiteljski ustanovi.
»Slovenija tako nadaljuje z rednim pridobivanjem projektov na razpisih ERC v Obzorju Evropa. Raziskovalni projekti ERC so izrednega pomena ne le za dobitnike in dobitnice, ki jim omogočajo kreativno znanstveno svobodo in večletno finančno neodvisnost pri izvajanju svojih raziskav, ampak pomembno vplivajo tudi na krepitev širše raziskovalne skupnosti. Sodelovanje mlajših na tovrstnih ambicioznih mednarodnih projektih prispeva k razvijanju prihodnje generacije vrhunskih raziskovalcev in raziskovalk v Sloveniji,« so sporočili z ministrstva za visoko šolstvo, znanost in inovacije.
Kot je na novinarski konferenci dejala Saša Čaval z Inštituta za antropološke in prostorske študije ZRC SAZU, so stečki v ogromnem številu ohranjeni na območju današnje BiH, Srbije, Črne gore in Hrvaške. Tej dediščini se sicer priznava izredni pomen in je od leta 2016 tudi na seznamu Unescove kulturne dediščine, vseeno pa je o stečkih znanega presenetljivo malo. »O njih je znano le malo več kot to, da jih je več kot 72.000, nekaj – osem odstotkov – jih je okrašenih, še manj pa jih nosi napise v izumrli glagolici in bosančici,« je pojasnila.
»V našem znanstvenem razumevanju stečkov odsevajo številne vrzeli, ki jih bo projekt STONE zapolnil,« je prepričana. Projekt bo odgovoril na ključna vprašanja v zvezi z naselbinami in bivalnim prostorom, ponovno uporabo prazgodovinskih prostorov za pokopavanje in preživetjem specifičnega tipa starodavne ekonomije, o razmerju okrasja in napisov, raziskovali pa bodo tudi, kakšna je bila vloga stečkov pri gradnji in posredovanju družbenih spominov. Projekt se tako ne bo osredotočil le na svet mrtvih, ampak bo posredno proučeval svet živih. Poleg tega bo STONE predstavil fenomen stečkov in dediščino srednjeveškega Balkana Evropi in svetu.
Saša Čaval je projekt prijavila na panel ERC za študije človeške preteklosti. To je prvi raziskovalni projekt ERC za utrjevanje samostojne raziskovalne poti s tega področja v Sloveniji in prvi za ZRC SAZU kot gostitelje, s čimer se širi krog slovenskih raziskovalnih ustanov, ki gostijo projekte ERC.
V projektu sodelujejo tudi raziskovalke s Katedre za pedologijo in varstvo okolja Biotehniške fakultete v Ljubljani ter z oddelka za arheologijo Univerze v Beogradu. Poleg tega bodo pri projektu kot specialisti za dediščino in srednjeveško arheologijo sodelovali še raziskovalci z inštitucij v Bosni in Hercegovini, kot so Republiški zavod za varstvo zgodovinske, kulturne in naravne dediščine Banja Luka ter Mostar, Univerza v Sarajevu in Zemaljski muzej Sarajevo.
»Samo raziskovalno ekipo, ki jo je Saša izbrala okrog sebe, sestavljamo zelo različni raziskovalci. Ravno zaradi te raznolikosti pa nastajajo odlične sinergije. Upam, da bomo tudi to sezono dosegli nove odlične rezultate in doprinesli en kamenček v ta misteriozni mozaik zgodbe o stečkih,« je dejala članica ekipe Lucija Grahek z Inštituta za arheologijo ZRC SAZU.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji