![Predsednica vlade Élisabeth Borne je predstavila pokojninsko reformo. FOTO: Alain Jocard/Afp](https://www.delo.si/media/images/20230112/1362850.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Da je treba reformirati pokojninski sistem, predsednik Emmanuel Macron trdi že leta, ni pa našel najboljšega trenutka, kdaj to storiti. Po tem, ko je 2018. vzniknilo gibanje rumenih jopičev in je zatem nastopila zdravstvena kriza, zdaj vendarle kaže, da bi pokojninsko reformo lahko izpeljali, čeprav ne brez vika in krika v opoziciji in javnosti. Javnomnenjske ankete so pokazale, da ji nasprotuje tudi do tri četrtine Francozov.
Že dolgo napovedane spremembe pri upokojevanju je predsednica vlade Élisabeth Borne predstavila v torek, med njimi v grobem najbolj moti cilj, da bodo morali Francozi delati ne več do 62., ampak do 64. leta (izvorno je bilo mišljeno do 65. leta). To novost bodo vpeljali postopoma, po tri dodatne mesece na leto, v polni meri naj bi obveljala 2030. V predlogu zakona je predvidena odprava številnih posebnih režimov (kar 37 jih je), vse beneficije bodo ukinjene, denimo na zaposlene v pariškem javnem prometu RATP, kjer se lahko voznik vlaka upokoji pri 50 letih in osmih mesecih, pa v energetiki ter prav tako v Banki Francije, pariški nacionalni operi, Comédie Française itd.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji