![Premierka je priznala poraz in obema strankama čestitala za rezultat, NCP pa za zmago. FOTO: Tom Little/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20230403/1415808.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Vodja desnosredinske Stranke nacionalne koalicije (NCP) Petteri Orpo je sinoči razglasil zmago na včerajšnjih parlamentarnih volitvah na Finskem. Na drugo mesto se je uvrstila desničarska populistična stranka Finci, socialdemokrati premierke Sanne Marin pa so šele tretji, kažejo izidi po 96 odstotkih preštetih glasov. Premierka je že priznala poraz.
Socialdemokrati so s tem izgubili položaj najmočnejše parlamentarne stranke, novo vlado pa bo sestavljal nekdanji finančni minister Orpo.
»To je bila velika zmaga,« je svojim privržencem v Helsinkih dejal Orpo, 53-letni vodja stranke NCP in napovedal, da se bodo na podlagi volilnega rezultata začeli pogajati o vladi, poročajo tuje tiskovne agencije.
Kmalu zatem je premierka Marin že priznala poraz. Obema strankama je čestitala za rezultat, NCP pa za zmago. »Demokracija je povedala svoje,« je še dejala svojim podpornikom.
Največja stranka v parlamentu tradicionalno dobi prvo priložnost za sestavo vlade in od devetdesetih let prejšnjega stoletja je ta stranka vedno zahtevala položaj predsednika vlade.
Vodja skrajno desne stranke Finci Riikka Purra se je svojim podpornikom zahvalila za »najboljši volilni rezultat stranke doslej«.
Po 96 odstotkih preštetih glasov je NCP dobila 48 od skupno 200 sedežev v parlamentu, skrajno desni Finci 46, socialdemokrati pa 43.
Predhodni končni rezultat volitev naj bi bil znan okoli polnoči v ponedeljek zvečer. Volilna udeležba je bila 71,9-odstotna, kar je približno toliko kot na zadnjih parlamentarnih volitvah leta 2019.
Najmlajša voditeljica
Političarka, ki prihaja iz vrst levosredinskih socialnih demokratov, je vodenje države prevzela decembra 2019, stara komaj 34 let. Pozornost je najprej pritegnila kot najmlajša premierka v zgodovini, potem pa tudi z odločnim načinom vodenja.
Le nekaj mesecev po prevzemu oblasti je državo in svet zajela pandemija covida-19, zadnje leto njenega mandata pa je zaznamovala vojna v Ukrajini, zaradi katere je Finska radikalno spremenila svojo dolgoletno zunanjo politiko in zaprosila za članstvo v Natu. Med državami EU ima namreč najdaljšo mejo z Rusijo, razteza se na kar 1300 kilometrih. Kljub njenemu uspešnemu odzivu na invazijo sosednje Rusije na Ukrajino pa so se volitve, kot piše BBC, v veliki meri osredotočale na finsko gospodarstvo in javni dolg, vse glavne stranke pa so tudi podprle članstvo v Natu.
Sanna Marin kot premierka velja za moderno, feministično voditeljico, ki stvari ne zavija v celofan, ampak javnost nagovarja naravnost. Menda je ljudem všeč tudi zato, ker njene izjave niso v običajnem slogu politikov.
Mnogi Finci jo, kot navaja BBC, vidijo kot osebo dveh polov. Lani je bila pod drobnogledom, ko se je pojavil videoposnetek njenega petja, plesa in popivanja na zabavi. Njeni podporniki so dejali, da je polemika prepojena s seksizmom in da so ženske po vsej Finski in po svetu delile videoposnetke, na katerih plešejo v znak solidarnosti.
Njena javna podpora sicer niti v zadnjem ciklu mandata ni upadla, kar je za finsko politiko neobičajno, ugotavljajo analitiki. Kljub temu da je javnost njeno delo ocenjevala večinsko pozitivno, pa ji to ni prineslo uspeha na včerajšnjih volitvah.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji