Ameriške volitve, na katerih je v soboto
slavil demokrat Joe Biden, ki je postal 46. ameriški predsednik, je ves teden budno spremljala ne le ameriška, pač pa svetovna javnost. Izid je odmeval tudi pri nas, saj so navsezadnje ZDA kot gospodarsko najmočnejša država na svetu naša pomembna strateška partnerica, na kar je
v svojem tvitu opozoril tudi premier Janez Janša.
Kako so volitve spremljali Slovenke in Slovenci, ki so povezani z ZDA, kaj bodo Janševi odzivi na družbenem omrežju pomenili za prihodnje odnose med gospodarsko velesilo in Slovenijo ter kakšna so pričakovanja sogovornikov za prihodnost?
Peter J. Verovšek: Več težav bo z evropskimi partnerji
Nekdanji predavatelj družbenih študij na Univerzi Harvard in izredni docent na angleški Univerzi v Sheffieldu ne pričakuje, da bodo nepremišljeni komentarji Janeza Janše na socialnih omrežjih pretirano vplivali na slovensko-ameriške odnose.
Po Trumpovem katastrofalnem vodenju zunanje politike bo Joe Biden moral vzpostaviti dobre odnose s ključnimi mednarodnimi zavezniki na svetovni ravni, dodaja sogovornik.
»Čeprav je Slovenija članica organizacije Nato in bo predsedovala Evropski uniji, gledano s svetovnega vidika preprosto ne spada med prioritete ZDA. Zaradi odzivanja slovenske vlade pričakujem, da bo Slovenija imela večje težave prav z odnosi s svojimi evropskimi partnerji, kajti Janša je s svojimi tviti jasno pokazal, da nima diplomatske spretnosti. Zato me ne bi presenetilo, če bi evropski voditelji potisnili slovensko predsedovanje EU na rob političnega dogajanja z odvzemom ključnih nalog in medijske pozornosti. Janša je osramotil Evropo pred svetovno javnostjo in tega voditelji EU ne bodo kmalu pozabili. Tudi na vabilo za obisk Bele hiše med predsednikovanjem Bidna lahko Janša seveda pozabi.«
![Peter J. Verovšek meni, da Janševi tviti na ameriško-slovenske odnose ne bodo pretirano vplivali. FOTO: Osebni arhiv](/media/images/20201109/814504.width-660.jpg)
Peter J. Verovšek meni, da Janševi tviti na ameriško-slovenske odnose ne bodo pretirano vplivali. FOTO: Osebni arhiv
Verovška Bidnova zmaga ni presenetila, saj je bila napovedana. Sicer so po njegovih besedah ankete podcenjevale volilno moč Donalda Trumpa, vendar je v tem smislu to bolj problem za raziskovalce javnega mnenja. »Me je pa vsekakor presenetilo, da so demokrati izgubili nekaj sedežev v spodnjem domu Kongresa, v zgornjem domu pa bosta, kot kaže, potrebna odločilna kroga dveh spopadov v zvezni državi Georgia. Brez večine v senatu bo namreč Biden zelo težko sprejemal nove zakone; tudi ni jasno, ali bi mu republikanska večina sploh dopustila oblikovanje vlade, ker je trenutni vodja
Mitch McConnell že napovedal, da bo blokiral imenovanje vseh ministrov, če republikanci tam obdržijo večino. Bojim se, da se vračamo v podobno obdobje politične stagnacije, kot smo jo poznali med drugim delom Obamovega mandata, ko so republikanci blokirali prav vse predsednikove pobude.«
Kljub problemom na obzorju je bila izvolitev Bidna vsekakor ključni trenutek v zgodovini ZDA, še meni sogovornik. Iz zgodovinskih izkušenj vemo, da je zelo težko zaustaviti avtoritarne voditelje po tem, ko so prvič ponovno izvoljeni. Ameriki je s tem rezultatom to uspelo. »Čeprav Biden ne bo prevzel oblasti do 20. januarja, se je splošno vzdušje v državi spremenilo. Namesto žalitev in razdvajanja je Biden že takoj poskušal poenotiti državo. Potem ko je Donald Trump štiri leta bil voditelj zgolj in samo svojih privržencev, je Biden že nakazal, da bo predsednik celotne Amerike.«
![Maruša Bradač, astrofizičarka. FOTO: Jože Suhadolnik/Delo](/media/images/20201108/814257.width-660.jpg)
Maruša Bradač, astrofizičarka. FOTO: Jože Suhadolnik/Delo
Maruša Bradač: Pričakujem manj sovraštva in bolj socialno državo
»Volitve sem spremljala z veliko napetostjo in začudenjem,« je poudarila prof. dr.
Maruša Bradač, astrofizičarka z univerze v Kaliforniji Davis. »Tako kot pred štirimi leti me je tudi zdaj presenetilo, da lahko politik, kot je
Donald Trump, zbere toliko glasov. Da bodo volitve tako tesne, nisem pričakovala,« je še dodala.
Pojasnila je še, da je bilo zadnje štiri dni, ko so se šteli glasove, vzdušje napeto. »Vsi so bili na trnih, s sodelavci nismo naredili prav veliko, študentje niso hoteli pisati izpitov. Saj jih razumem, za njihovo prihodnost gre.« »V bodoče pa pričakujem manj sovraštva, bolj socialno državo, manj težav z imigracijo, boljše šolstvo. Sem morda naivna in so to le predvolilne obljube? Kaj pa vem, ampak danes je en lep dan in lepo je spet biti optimističen,« je za
delo.si povedala v soboto, ko so v ZDA končno razglasili rezultate volitev.
S tožbami bo Trump svoji kampanji pridelal zgolj pravne stroške
Urška Velikonja, redna profesorica prava na washingtonski Georgetown University, je povedala, da je zmaga Joeja Bidna zmaga razuma in pragmatizma in je na »modro obarvanih« obalah ZDA, kjer živi večina Američanov, prinesla globoko olajšanje. »Čeprav je navidezno rezultat tesen, saj bo Biden v Arizoni, Georgii in Wisconsinu zmagal z manj kot odstotkom prednosti, naj bi po vseh preštetih glasovih po projekcijah prejel od šest do sedem milijonov več glasov od Donalda Trumpa in zmagal s petodstotno prednostjo.
![Urška Velikonja je predavateljica prava. FOTO: Anja Intihar/Delo](/media/images/20201108/814258.width-660.jpg)
Urška Velikonja je predavateljica prava. FOTO: Anja Intihar/Delo
»Slovenija je za ZDA primarno zanimiva kot članica Evropske Unije, in ne kot samostojna država. Ob Trumpovi zmagi sem se bala trgovinske vojne z Evropsko Unijo, po Bidnovi zmagi pa pričakujem otoplitev odnosov. V zadnjih desetih letih opažam, da je med izobraženimi in bolj premožnimi Američani Slovenija vse bolj poznana kot elitna turistična destinacija, tako da me ne bi presenetil večji obisk popotnikov iz ZDA – po koncu koronavirusne krize, seveda,« dodaja profesorica.
Na vprašanje, ali Donald Trump s tožbami zaradi zanj neugodnega rezultata na volitvah v resnici kaj doseže, Urška Velikonja odgovarja: »S tožbami bo Donald Trump svoji kampanji zgolj pridelal pravne stroške, ne pa elektorskih glasov. Najpomembnejše odločitve Vrhovnega sodišča ZDA, sprejete v dneh pred volitvami, so po Bidnovih znatnih zmagah v Pensilvaniji in Severni Karolini brezpredmetne. V obeh zadevah so sodišča oziroma volilne komisije dovolile podaljšanje rokov za prejem pravočasno oddanih glasov po pošti, a prejetih po dnevu volitev, Vrhovno sodišče ZDA pa o veljavnosti teh glasov še ni odločilo. V obeh državah ima Biden prednost več deset tisoč glasov brez teh glasovnic, tako da sta tožbi brezpredmetni. Vse druge tožbe, ki jih je Trumpova kampanja že vložila oziroma s katerimi grozi, pa so bile doslej neuspešne, saj za njegovo trditev, da je Biden zmagal z goljufijo, zaradi katere bi bilo treba razveljaviti volitve, preprosto ni dokazov. Skratka, Biden je 46. predsednik ZDA in hvala bogu, da je tako.«
Komentarji