Letošnja Nobelova nagrajenca za mir sta
Maria Ressa in
Dmitrij Muratov za pogumni boj za svobodo izražanja na Filipinih in v Rusiji. Kot je pojasnila vodja norveškega Nobelovega odbora
Berit Reiss-Andersen, sta izbrana kot predstavnika vseh novinarjev, ki sledijo idealom neodvisnega novinarstva v državah sveta, kjer je ta svoboda ogrožena.
Maria Ressa je ena od soustanoviteljev portala
Rappler, ki opozarja na zločine avtoritarnega režima na Filipinih. Portal za neodvisno novinarstvo še vedno vodi, v tej vlogi se je pokazala kot neustrašna zagovornica svobode izražanja. »Maria Ressa in Rappler sta dokumentirala, kako zlorabljajo družbena omrežja za širjenje lažnih novic, nadlegovanje nasprotnikov in manipuliranje z javnostjo,« je pojasnila Berit Reiss-Andersen.
![Maria Ressa je bila leta 2018 že med osebnostmi leta revije Time. FOTO: Noel Celis/AFP](/media/images/20211008/1044401.width-660.jpg)
Maria Ressa je bila leta 2018 že med osebnostmi leta revije Time. FOTO: Noel Celis/AFP
Branik neodvisnosti v Rusiji
Muratov nastopa kot branitelj svobode govora v Rusiji v zelo težkih razmerah. Leta 1993 je bil eden od ustanoviteljev neodvisnega časopisa
Nova gazeta, najbolj kritičnega in neodvisnega časopisa v Rusiji, dobri dve desetletji je bil njegov glavni urednik. Zaradi profesionalnosti in neodvisnosti je postal časnik pomemben vir informiranja v državi. Nasprotniki mu zaradi tega grozijo z nasiljem, od začetka je bilo šest njegovih novinarjev umorjenih, med njimi
Ana Politkovska, a urednik Muratov je kljub grožnjam ohranil neodvisno držo časopisa ter branil pravice novinarjev, da poročajo o vsem, o čemer želijo, dokler sledijo etičnim standardom novinarstva.
![Dmitrij Muratov je vodil časnik Novaja gazeta v času, ko so umorili Ano Politkovsko. FOTO: Natalia Kolesnikova/AFP](/media/images/20211008/1044399.width-660.jpg)
Dmitrij Muratov je vodil časnik Novaja gazeta v času, ko so umorili Ano Politkovsko. FOTO: Natalia Kolesnikova/AFP
Svobodno, neodvisno in na dejstvih temelječe novinarstvo služi kot zaščita proti zlorabi moči, lažem in vojni propagandi, so poudarili v odboru, in je zato ključno za demokracijo in vzdrževanje trajnega miru.
Lani Svetovni program za hrano
Lani je Nobelovo nagrado za mir prejel Svetovni program za hrano (WFP), organizacija, ustanovljena leta 1961, ki deluje pod okriljem Združenih narodov (OZN). Prislužila si jo je za napore »v boju proti lakoti, njen prispevek k izboljšanju pogojev za mir na konfliktnih območjih in za preprečevanje uporabe lakote kot orožja vojne«. Leto prej jo je dobil etiopski premier
Abij Ahmed zaradi mirovnega sporazuma, ki ga je po vzponu na oblast dosegel s sosednjo Eritrejo. Kot je znano, si je taisti mirovnik letos z vojaško ofenzivo podredil zvezno državo Tigraj in
povzročil humanitarno krizo na severozahodu Etiopije.
![Berit Reiss-Andersen, vodja odbora za Nobelovo nagrado za mir, med današnjo razlasitvijo. FOTO: Heiko Junge/AFP](/media/images/20211008/1044397.width-660.jpg)
Berit Reiss-Andersen, vodja odbora za Nobelovo nagrado za mir, med današnjo razlasitvijo. FOTO: Heiko Junge/AFP
Kot je poročala revija
Time, se je za nagrado v še enem pandemičnem letu, obremenjenem s podnebno krizo in številnimi političnimi nemiri, potegovalo 329 kandidatov, kar je tretje največje število doslej. Med favoriti so omenjali Svetovno zdravstveno organizacijo, ruskega opozicijskega politika
Alekseja Navalnega, švedsko okoljsko aktivistko
Greto Thunberg, belorusko političarko
Svetlano Tihanovsko, Novinarje brez meja in seveda tudi ameriškega predsednika
Joeja Bidna.
Teden Nobelovih nagrad se je začel v ponedeljek, ko je Kraljeva švedska akademija znanosti sporočila, da nagrado za medicino ali fiziologijo prejmeta
David Julius in Ardem Patapoutian za odkritje receptorjev za temperaturo in dotik, končal pa se bo prihodnji ponedeljek z razglasitvijo prejemnika Nobelove nagrade za ekonomijo.
Komentarji