![Z zavestnim hranjenjem ne vplivamo samo na svoje zdravje in dober imunski sistem, temveč tudi na počutje, raven telesne energije in samozadovoljstvo. FOTO: Jože Pojbič/Delo](https://www.delo.si/media/images/20221206/1335874.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Na hitro bi odgovorila, da pri zavestnem hranjenju skrbno izbiramo, kaj bomo zaužili, in tudi, kako bomo to zaužili. V resnici pa je zavestno hranjenje še veliko več.
Seveda. Vse vrste tradicionalne medicine in tudi starodavna modrost ajurvede nam sporočajo, da je način, kako jemo, prav tako pomemben kot sama hrana. Iz tega izvirata priporočili ajurvede: ko jemo, jejmo tako, da smo osredotočeni na hrano in hrano obvezno dobro prežvečimo, vsak grižljaj vsaj 32-krat. Seveda je ta številka bolj opomnik, da je potrebno žvečenje, ne gre ravno za štetje. Na začetku sicer lahko s štejem pridobimo občutek, toda ključno merilo temeljitosti je, da čvrsta hrana postane tekoča.
Poleg temeljitega žvečenja je pomembno v času hranjenja poskrbeti za brezskrbnost, dobro voljo in predvsem uživati v vsakem grižljaju. Premalo smo pozorni na to, kaj jemo in kako jemo. Kaj določena živila ali kombinacije živil povzročijo v telesu? Na kakšen način uživamo hrano in v kakšnem čustvenem, mentalnem stanju smo? Še tako »zdrava« hrana lahko namreč v nas povzroči kaos, neravnovesje, če jo pojemo prehitro, premalo prežvečimo in če jo pojemo v stresu.
Ne samo zato, da hrana lažje pride v želodec, ampak tudi zato, ker se proces prebave začne že v ustih. Slina namreč vsebuje veliko prebavnih encimov, ki pomagajo razgraditi hrano, in tako olajša delo preostalemu prebavnemu sistemu. Prav tako je dobro vedeti, da se nekatere vrste energije asimilirajo le v ustih. Zato je priporočljivo celó tekočo hrano dlje časa zadržati v ustih – žvečiti. Če hrano temeljito premešamo s slino, imamo manj težav v želodcu in manj nas napenja. Poleg tega krepimo zobe, čeljusti in prebavila pravočasno dobijo signal, kaj jemo, in tako lahko izločijo ustrezne prebavne encime, da iz hrane dobimo največ koristnega. Če pri hranjenju sodelujemo s svojim telesom, če se zavedamo hrane, ki jo uživamo, in svojemu telesu sporočimo, kaj naj z njo, se to pozna pri presnovi.
S takim načinom uživanja hrane, pri katerem sodelujemo s telesom in se zavedamo hrane, ki jo uživamo, veliko pripomoremo k boljšemu počutju in uravnavanju morebitnih prebavnih neravnovesij. Vplivamo pa tudi na ustrezno telesno težo, saj prav s počasnim in zavestnim uživanjem hrane pojemo manj, smo prej siti in po obroku manj utrujeni.
Zavestno hranjenje je veliko več kot samo fizično uživanje hrane. Pod zavestno hranjenje bi lahko dodali še, kakšno je naše miselno hranjenje. Naše misli, razmišljanje namreč vplivajo na naše čustveno stanje in tako tudi na morebitno impulzivno poseganje po hrani. Zato je zelo pomembno, kako razmišljamo, kakšen je naš odnos do telesa in katera prepričanja, strahovi nas begajo, hromijo in navsezadnje povzročajo neravnovesje. Z zavestim hranjenjem telesa in uma si omogočamo, da vsako spremembo počutja, neravnovesje prej zaznamo in ga tako lažje popravimo, preden preide v resnejše bolezensko stanje. Če se že spoprijemamo s kakšno boleznijo, pa je pomembno, da na stanje pogledamo kot na celoto, kaj je vzrok in kaj posledica. Težave ne moremo reševati ločeno – smo celoten sistem, celotno telo, ne pa ločen organ in problem. Zato je zelo pomembno celostno razumevanje zavestnega hranjenja, saj s tem ne vplivamo samo na svoje zdravje in dober imunski sistem, temveč tudi na počutje, raven telesne energije in samozadovoljstvo.
Pri teh težav je še toliko bolj pomembno, da je hrana temeljito prežvečena in pomešana s slino, da bo tekoča. Prav tako so pomembne že tekoče oblike hrane, kot so razni smutiji, jogurti, juhe, te nekaj časa zadržimo v ustih in malce pomešamo s slino.
Nasvet velja kar za vse, ne samo za starejše. Najprej je pomembno, da si, če je mogoče, skrbno pripravimo živila in obrok. Tu ni toliko pomembno, kaj izberemo, temveč to, da skrbno pripravimo obrok in ne jemo spotoma. Kadar je le mogoče, si pripravimo pogrinjek. Umaknemo vse moteče dejavnike, na primer knjige, časopis, utišamo ali izklopimo telefon. Kdor ima rad glasbo, naj bo ta med hranjenjem bolj umirjena in ne preglasna. Pred začetkom hranjenja se je dobro najprej sprostiti z nekaj globokimi in počasnimi vdihi in izdihi. Hrano nekaj trenutkov gledamo in se obenem zahvalimo. Posamezen grižljaj temeljito žvečimo, pomešamo s slino, po možnosti zaznavamo še posamezne okuse. In predvsem uživamo.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji