»Biti legenda je za moja leta zelo naporno, sem pa vesel, da sem še lahko koristen,« je še ob proslavljanju lastne devetdesetletnice leta 2009 na Ljubljanskem gradu in ob napevih
Elde Viler, ki ga je vidno navdušila – oba je pač družila rojstna Primorska, sam se je rodil v Podkraju 15. avgusta leta 1919 –, povedal
Edi Šelhaus, fotografski, pa tudi filmski kronist nekaterih usodnih trenutkov na Slovenskem med drugo svetovno vojno, prvih povojnih let na Tržaškem in neprimerno mirnejšega dogajanja v povojnih desetletjih.
Danes bi praznoval stoti rojstni dan. Stoletnike je rad postavljal pred fotografski objektiv, v različnih slovenskih okoljih, tudi v kakem vinogradu. Da bi sam doživel stoletnico, mu ni bilo dano. Umrl je 6. marca leta 2011 v 92. letu starosti v Zbiljah, kjer je preživel zadnja leta.
Status legende je nedvomno imel. Opisovali so ga kot fotoreporterja, v katerega so njegovi mlajši kolegi, kadar koli se je na stara leta pojavil v javnosti, zrli kot v samega papeža, deloval je tudi kot ploden publicist, avtor niza knjižnih izdaj o lastni fotografski poti, denimo v avtobiografiji
Reporter, usodah ljudi med vojno in v mirnejših časih, o izpostavljenih dogodkih v povojni družbi in življenju preprostih, anonimnih ljudi, o glasbi, živalih in podobno.
![Prva slovenska vlada v Ajdovščini 5. maja leta 1945. FOTO: Edi Šelhaus](/media/images/20200913/501445.width-660.jpg)
Prva slovenska vlada v Ajdovščini 5. maja leta 1945. FOTO: Edi Šelhaus
Avtor najprepoznavnejših fotografskih dokumentov odpora
Njegovo življenje je bilo kljub rojstvu na Vipavskem razpeto predvsem med Trst, Škofjo Loko in Ljubljano. Tako njegova mati
Julijana kot oče
Janko sta bila fotografa, družina pa se je iz Trsta v Jugoslavijo preselila zaradi fašizma.
Kot fotograf je začel v materinem fotoateljeju v Škofji Loki in v zgodnjih letih na svojih posnetkih ohranil izsek iz predvojnega življenja na Škofjeloškem, zatem pa je dogajanje med drugo svetovno vojno in partizanščino fotografsko posnel v Beli krajini, na Dolenjskem, Notranjskem in Primorskem, prav tako v osvobojeni Ljubljani ter zatem Trstu, kjer je bodisi skozi fotoobjektiv bodisi na filmski trak (za slovenski Filmski obzornik in jugoslovanske Filmske novosti) dokumentiral partizansko zasedbo ter burne dogodke pod zavezniško upravo v prvih povojnih letih. Šelhaus je avtor številnih najprepoznavnejših fotografskih dokumentov partizanskega odpora.
![Pometanje Ljubljane. FOTO: Edi Šelhaus](/media/images/20200913/501435.width-660.jpg)
Pometanje Ljubljane. FOTO: Edi Šelhaus
Objavljal je tudi v
Primorskem dnevniku in časnikih
L'Unità ter
Il Lavoratore, po vrnitvi v Slovenijo pa je v povojnih desetletjih deloval za revijo
Tovariš, Slovenskega poročevalca in, vse od ustanovitve leta 1959,
Delo. Ob omenjenem
Fotoreporterju je marsikaj iz njegovih vojnih let mogoče prebrati še v drugih njegovih knjigah; predvsem pripovedi o partizanskem reševanju zavezniških letalcev in ponovnih povojnih srečevanjih letalcev z rešitelji, denimo v knjigah
Stotinka sreče, Zbogom, Liberty Bell ali angleški
Evasion and Repatriation – Slovene Partisans and Rescued American Airmen in World War II, dve knjigi je namenil tudi usodam živali:
Oj, pusti me živeti in
Dobro jutro, živali. Nazadnje se je z objavo knjige
Fotoreporterjev obračun vrnil k avtobiografskim zapisom in napovedal celo izid novih.
![Josip in Jovanka Broz v hotelu Slon bereta Delo, 1969. FOTO: Edi Šelhaus](/media/images/20200913/501436.width-660.jpg)
Josip in Jovanka Broz v hotelu Slon bereta Delo, 1969. FOTO: Edi Šelhaus
Opus, razgrnjen v Muzeju novejše zgodovine Slovenije
Še za življenja je večino svojega opusa in fotografskega gradiva podaril Muzeju novejše zgodovine v Ljubljani, v katerem je – tudi zaradi Delove donacije fotoarhiva – njegovo delo muzealizirano. V muzeju, kjer hranijo kar okoli 160.000 njegovih posnetkov, so pripravili niz njegovih razstavnih predstavitev, do prave, krovne retrospektive in prvega reprezentančnega katloga pa je bilo potrebno čakati dolgo, vse do letošnje stoletnice.
![Ameriški astronavti James Irwin, Alfred Worden in David Scott, posadka vesoljskega poleta Apollo 15 v gostilni Kuralt v Spodnijh Gorjah, 1972. FOTO: Edi Šelhaus](/media/images/20200913/501452.width-660.jpg)
Ameriški astronavti James Irwin, Alfred Worden in David Scott, posadka vesoljskega poleta Apollo 15 v gostilni Kuralt v Spodnijh Gorjah, 1972. FOTO: Edi Šelhaus
Maja odprt projekt
Edi Šelhaus. Retrospektiva kustosinje
Jožice Šparovec je v muzeju na ogled še do 29. septembra. Izvrstvna razstava ob najprepoznavnejših fotografovih posnetkih in osebnem gradivu ponuja tudi doslej nevidena dela, v celoti kar okoli 200 fotografij, ki obiskovalca vračajo v nekatere usodne ali povsem vsakdanje trenutke iz slovenske preteklosti. 20. avgusta se bo retrospektivi pridružila še razstava
Edi Šelhaus: Fotografski utrinki – izbor Šelhausovih fotografij na temo filma, gledališča ter radia in televizije, ki je bila že na ogled na Ljubljanskem gradu.
![V muzeju novejše zgodovine leta 2006. FOTO: Marko Feist/Foto](/media/images/20200913/501444.width-660.jpg)
V muzeju novejše zgodovine leta 2006. FOTO: Marko Feist/Foto
Komentarji