![Približno 400 ton izrabljenega goriva je nastalo v jedrski elektrarni v 40 letih. FOTO: Leon Vidic/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220105/1105137.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Stališče Slovenije do dolgoročne uporabe jedrske energije je jasno, sedanja vlada v njej vidi zelo primerno rešitev za nizkoogljično, varno in zanesljivo preskrbo Slovenije z električno energijo. Optimizem vliva tudi evropska taksonomija zelenih naložb, ki bo po mnenju predsednika uprave jedrske elektrarne v Krškem Stanislava Rožmana zbudila tako industrijo kot vlagatelje.
To je gotovo leto večjih sprememb tudi na področju slovenske jedrske energije. Najprej je na vrsti pridobitev okoljevarstvenega soglasja za podaljšanje obratovanja sedanje jedrske elektrarne do leta 2043. V prvem četrtletju bo potekal postopek čezmejne presoje, tudi z Avstrijo, ki je največja nasprotnica uvrstitve jedrske energije v taksonomijo in napoveduje tožbo. Proti jedrski prihodnosti Slovenije je tudi več okoljevarstvenih gibanj, ki za zgled postavljajo Nemčijo.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji