![Maltežanka Roberta Metsola je najverjetnejša naslednica pred kratkim preminulega Italijana Davida Sassolija na položaju predsednice evropskega parlamenta. FOTO: Martin Bertrand/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20220117/1112602.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Če ne bo presenečenja, bo Maltežanka Roberta Metsola v torek, na svoj 43. rojstni dan, izvoljena na položaj predsednice evropskega parlamenta. Verjetna naslednica Italijana Davida Sassolija, ki je umrl nekaj dni pred koncem 2,5-letnega mandata, prihaja iz desnosredinske skupine EPP. Kot prva podpredsednica je tudi nadomeščala Sassolija.
Kandidature so za zdaj še tri: Švedinje Alice Bah Kuhnke (Zeleni), Španke Sire Rego (Levica) in Poljaka Kosme Złotowskega (konservativna skupina ECR). Vložijo jih sicer lahko še danes, a pričakovano je, da druga in tretja največja skupina, socialisti (S & D) in liberalci (Renew), svojih kandidatov ne bosta poslali v bitko. Na podlagi kadrovske kupčije treh vodilnih političnih skupin iz leta 2019 drugi del petletnega mandata namreč pripada desnosredinski EPP. V S & D so nekaj časa še oklevali, saj v njihovih vrstah mnogi menijo, da se je položaj od leta 2019 precej spremenil.
Po neuradnih navedbah iz S & D je v skupini kar nekaj nezadovoljstva, da je kadrovska kupčija upoštevala predvsem interese močnega španskega dela skupine. Vodja skupine, Španka Iratxe García, je leta 2019 privolila v kupčijo, neugodno za S & D, saj je po prizadevanjih premiera Pedra Sancheza položaj zunanjepolitičnega predstavnika EU dobil Španec Josep Borrell. Z izvolitvijo Roberte Metsola S & D ne bo imela več predsedniškega položaja v nobeni od osrednjih institucij EU, čeprav se njene stranke po Evropi krepijo. V Nemčiji, denimo, imajo novega kanclerja Olafa Scholza.
Na drugi strani ima EPP premierje v le še nekaj manjših državah članicah. Kljub temu bodo z njeno izvolitvijo vse osrednje predsedniške funkcije, razen predsednika evropskega sveta (belgijski liberalec Charles Michel), ki je tako bolj usklajevalna funkcija, v njenih rokah. Če bi S & D šla v bitko s svojim kandidatom, bi bila skoraj brez možnosti za uspeh, saj jo bo podprl tudi Renew. V zameno za podporo Roberti Metsoli si v S & D želijo izbojevati nekaj močnejših položajev, denimo naslednika vplivnega dolgoletnega generalnega sekretarja evropskega parlamenta Klausa Welleja iz EPP.
Tudi vsebinsko Roberta Metsola ni daleč od njih. V pogovorih s poslansko skupino je pokazala bližino njihovim vrednotam, tudi v migracijski politiki in pri vprašanjih LGBT+, je slišati iz vrst S & D. Tako je marca podprla resolucijo evropskega parlamenta o razglasitvi EU za območje svobode LGBT+. Po drugi strani je kočljiv njen odnos do pravice do splava. Malta je edina država članica EU s popolno prepovedjo splava. V pogodbi o pristopu EU imajo protokol, po katerem odločitve EU ne morejo vplivati na uporabo malteške nacionalne zakonodaje o splavu.
Pri glasovanjih o parlamentarnih resolucijah se je odločila proti pravici do splava. Junija je bila proti resoluciji s pozivi k zagotavljanju varnega in zakonitega splava po celotni EU. Ker je bila prva predsednica neposredno izvoljenega evropskega parlamenta francoska borka za pravico do splava Simone Veil, je drža do tega vprašanje še posebno pomembna. Roberti Metsola je uspelo prepričati številne dvomljive socialiste z razlago, da bo kot predsednica ne glede na svoje osebno prepričanje zastopala odločitve evropskega parlamenta o pravici žensk do izbire.
Je tudi članica posebne skupine evropskega parlamenta za spremljanje demokracije in temeljnih svoboščin, ki jo vodi nizozemska liberalka Sophie in 't Veld in se je v zadnjem letu veliko ukvarjala s Slovenijo. Velja pa za kader blizu vodji skupine, Bavarcu Manfredu Webru, ki se je sam odpovedal kandidaturi. Je tudi kader iz bruseljskega »mehurčka«. Študirala je v kovačnici bruseljskih kadrov, na College of Europe v Bruggeju. Pred prihodom v evropski parlament leta 2013 je delala na malteškem stalnem predstavništvu EU in v ekipi visoke zunanjepolitične predstavnice EU Catherine Ashton. Roberta Metsola, mati štirih sinov, bi bila po Simone Veil in Nicole Fontaine tretja ženska na čelu evropskega parlamenta in tudi najmlajša izmed predsednic in predsednikov.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji