![Hrvaška javnost se dogajanju niti ne čudi več. Korupcija, počasnost pravosodja, politični vplivi na sodišča in podobno so del tamkajšnjega vsakdana. FOTO: Vlado Kos/Cropix](https://www.delo.si/media/images/20211110/1067249.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Včerajšnji dan se je na Hrvaškem začel slabo. Uradni podatki so pokazali rekordno število novih okužb z novim koronavirusom v enem dnevu od začetka pandemije, bilo jih je kar 7315. Zaradi covida-19 je umrlo 50 ljudi, od tega jih 82 odstotkov ni bilo polno cepljenih. Poleg tega so kriminalisti zaradi suma goljufij na ministrstvu za regionalni razvoj in sredstva EU v okviru preiskave evropskega javnega tožilstva prijeli štiri ljudi, med njimi tudi nekdanjo ministrico Gabrijelo Žalac.
Vse prijete sumijo kaznivih dejanj v postopkih javnega naročanja za nakup informacijskega sistema v okviru programov EU, kot vedo povedati dobro obveščeni, pa se je zgodba začela zapletati že vsaj leta 2019. Takrat so mediji poročali, da je tedanja ministrica za regionalni razvoj Gabrijela Žalac v Vinkovcih z avtomobilom zadela desetletno deklico, ki je sicer zunaj prehoda za pešce prečkala cesto. Ministrica iz vrst HDZ ni bila pod vplivom alkohola, a ni imela veljavnega vozniškega dovoljenja. Žalčeva je čez nekaj ur premieru Andreju Plenkoviću ponudila svoj odstop, a ga ta ni sprejel, čez čas pa je zaradi pritiska javnosti le popustil in ji pokazal rdeči karton za odhod iz hrvaške vlade.
Gabrijela Žalac je medtem vzbudila pozornost javnosti tudi na seminarju v Dubrovniku, kjer se je pojavila v ozki rdeči obleki, ki je močno poudarila njene obline. Za puritansko Hrvaško je bil to pravi šok, sploh ker je bila ministrica iz vrst HDZ. Zdaj so Žalčevo prijeli, kriminalisti pa jo bodo izprašali v povezavi s spornim poslom glede informacijskega sistema v vrednosti 2,16 milijona evrov.
Časnik Jutarnji list ob podrobnem opisu zgodovine spornega posla navaja, da je bil primer nekaj časa tudi pod drobnogledom nacionalnega urada za preprečevanje korupcije in organiziranega kriminala, a se je menda končal s sklepom, da ministrica ni storila nič protizakonitega.
Hrvaška javnost se dogajanju niti ne čudi več. Korupcija, počasnost pravosodja, politični vplivi na sodišča in podobno so del tamkajšnjega vsakdana. Kaj si hrvaški državljani mislijo o porabi denarja iz programov EU, zaradi česar je bila prijeta ministrica, je pokazala tudi nedavna raziskava EU. Glede namenskosti porabe evropskega denarja, ki ga prejme Hrvaška, desnosredinski vladi Andreja Plenkovića ne verjame kar 62 odstotkov državljanov, povsem pa ji verjame zgolj 5,6 odstotka vprašanih.
Zakaj Hrvati ne verjamejo vladi, da bo evropski denar porabljala brez skritih namenov? Kot je nedavno zapisal spletni Telegram.hr., je odgovor nemara treba iskati v dejstvu, da preiskovalci pregledujejo vinsko klet znanega vinarja iz Kutjeva, ki bo moral vrniti skoraj poldrugi milijon evropskih sredstev, saj se je izkazalo, da skoraj nič ni bilo po pravilih, ministrstvo za kmetijstvo pa tega ni videlo. Evropski preiskovalci pa so še en primer odkrili v Varaždinu, kjer naj bi poniknilo skoraj pol milijona evropskih evrov. Hrvaška država, z vlado na čelu, bi morala primere obravnavati, a jih menda še ni. Nič manj nepomembno pa ni, da so v zadnjih letih na Hrvaškem pred preiskovalce privedli večinoma člane vladajoče stranke HDZ.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji