Med epidemijo je bilo po pričakovanjih manj nasilja med mladimi v šolah v živo, na spletu pa ga je bilo že prej precej.
Galerija
Policiji je bilo leta 2019 naznanjenih 109 primerov nasilja v osnovnih in srednjih šolah, lani 288, letos do 30. junija pa je bilo takih primerov 179. FOTO: Uroš Hočevar
V nadaljevanju preberite:
Večina otrok in mladostnikov se je veselila začetka šolskega leta, da bodo v šoli skupaj, v živo. Nekateri pa si zelo želijo, da bi šola na daljavo trajala večno. Ker je njihov sošolec nasilen, ker se iz njih norčujejo, ker so vse sošolke eno samo izločile, da obračunavanj na spletu sploh ne omenjamo. Strokovnjaki se strinjajo, da družba ne sme gledati stran, velikokrat pa smo za to stanje odgovorni prav odrasli.
»Beg od doma, samopoškodovanje, grozeče in samodestruktivne objave na spletnih omrežjih, nasilna dejanja v šolah, združevanje v skupine z namenom nasilnega obračunavanja – vse to, in še bi lahko naštevali, je značilno za mlade, ki ne znajo, zmorejo, nočejo reševati stiske na konstruktiven način in brez nasilja,« so zapisali na policiji in dodali, da je prav to eden od razlogov, da so skupaj z ministrstvom za izobraževanje ter drugimi pristojnimi institucijami sistematično in sistemsko pristopili k obravnavi medvrstniškega nasilja.
Policija in strokovnjaki iz vzgoje in izobraževanja pa opozarjajo, da je ključna preventiva in da moramo pri reševanju medvrstniškega nasilja začeti pri sebi. Vse, kar počnemo odrasli, kar dela družba, odseva tudi v ravnanju otrok in mladostnikov. »Velikokrat odrasli, tudi učitelji, sploh ne prepoznajo, kaj je nasilje. Kot da je način komuniciranja, ki smo mu dandanes velikokrat priča, normalen. Če se nihče ne odzove, je to za otroke, ki vse to spremljajo, povratna informacija, da je to družbeno priznano,« pravi ravnateljica celjske Osnovne šole Lava Marijana Kolenko.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji