![Predlog za mandatarja za sestavo nove vlade bo po pogovoru s poslanskimi skupinami predsednik Borut Pahor v državni zbor poslal okoli 23. maja, tako bi novo vlado lahko dobili na začetku junija. FOTO: Jure Eržen/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220429/1185182.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
V parlamentu bo po novem pet poslanskih skupin, torej pol manj kot ob iztekajočem sklicu. Predsednica državnega zbora bo najverjetneje postala Urška Klakočar Zupančič, podpredsednica Gibanja Svoboda. Če bo na tajnem glasovanju prejela najmanj 46 poslanskih glasov, bo eno od treh najvišjih funkcij v državi pri nas prvič zasedla ženska. Ustanovna seja državnega zbora, na kateri bodo potrjeni mandati novoizvoljenim poslancem, bo predvidoma 13. maja. Šele po tem se bodo tudi uradno oblikovale poslanske skupine.
Z imenovanjem za predsednika vlade in nato potrditvijo vlade se bo sicer seznam tistih, ki bodo sedeli prihodnja leta v poslanskih klopeh, spremenil. Kar nekaj izvoljenih poslancev bo namreč prevzelo druge funkcije, zato bi lahko bil odgovor na vprašanje, kdo bo vodja poslanske skupine, odvisen tudi od razdelitve drugih funkcij.
Pričakovati je, da bo Golob v premierski kabinet sprejel svojega političnega sopotnika iz Nove Gorice, nekdanjega župana Mateja Arčona, ki se mu je po izstopu iz lokalne politike pridružil v Gen-I, nato pa sledil v politiko na državni ravni.
V SD, ki naj bi bila s sedmimi poslanci sestavni del nove koalicije, bo vodja poslanske skupine predvidoma ostal dolgoletni poslanec Matjaž Han, ki je bil v parlament izvoljen prvič leta 2004. Slišati je, da si tega izkušenega politika vsi v stranki in tudi zunaj nje, na tem mestu ne želijo več, glede na razmerja sil in ne glede na to, da za ponovni prevzem vodenja poslanske skupine potrebuje soglasje predsedstva SD, po ocenah sogovornikov vendarle ni pričakovati spremembe na vrhu poslanske skupine.
Predsednica stranke Tanja Fajon, ki je bila izvoljena za poslanko, bo zato sicer zapustila evropski parlament, a ne bo sedla v klopi državnega zbora, ampak računa na položaj podpredsednice vlade in funkcijo ministrice za zunanje zadeve, nadomestil pa jo bo Jonas Žnidaršič.
V Levici bo začasno funkcijo vodje poslanske skupine opravljal Matej Tašner Vatovec, sedanji vodja poslanske skupine. Ali ga bodo v stranki spet postavili na to mesto tudi po uradni formaciji poslanskih skupin, bi lahko bilo odvisno tudi od tega, ali bo Vatovec zasedel funkcijo v vladi. Omenja se namreč kot kandidat Levice za ministra.
Tudi v NSi pravijo, da ta tema še ni bila na mizi. O njej bodo predvidoma govorili po prvomajskih praznikih, a vodja poslanske skupine NSi Jožef Horvat pravi, da je, čeprav je premišljeval o tem, ali naj se na parlamentarne volitve sploh spet poda, pripravljen spet voditi poslansko skupino, če bo takšna volja v stranki. »Gre za res zelo veliko dela,« priznava Horvat, s katerim so bili v stranki na tej poziciji sicer vedno zadovoljni. Nekaj negotovosti bi lahko vneslo le vprašanje vrnitve prvaka Mateja Tonina v poslanske klopi. Med letoma 2014 in 2018 je namreč on opravljal funkcijo vodje poslanske skupine.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji