![Bogomir Kovač in Metka Tekavčič sta pojasnjevala dodatke Ekonomske fakultete že januarja 2016. FOTO: Aleš Černivec/Delo](https://www.delo.si/media/images/20240904/1787729.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Okrožno sodišče v Ljubljani je nekdanjo dekanjo ljubljanske ekonomske fakultete Metko Tekavčič oprostilo obtožb o zlorabi uradnega položaja v zvezi z izplačevanjem dodatkov za stalno pripravljenost. »Vesela sem, da se je ta dolgoletna saga končala,« je Tekavčič zapisala v odzivu za STA. Sodni postopek je trajal koraj devet let, opravili so približno 50 obravnav. Za Delo pa je postopek oznažila za »Nočno more« in dodala, da: »Če bi mi nekdo povedal, kaj so v tem postopku izpovedale priče, bi rekla: 'Ne pretiravaj!'«
Sodišče v postopku po navedbah Tekavčič ni našlo dokazov. Kot je pojasnila, je vodenje fakultete prevzela leta 2013, pet let po uvedbi sistema izplačevanja dodatkov za stalno pripravljenost. »O tem, da bi bilo lahko v zvezi s pravilnikom, ki je urejal stalno pripravljenost na fakulteti, karkoli narobe, mi ni nihče nikoli omenil ničesar. Verjamem, da tudi zato ne, ker so bili vsi, ki so v procesu sodelovali, prepričani, da ni nič narobe,« je zapisala.
Na fakulteti so po nastopu njenega mandata naročili notranjo revizijo pravilnosti in zakonitosti izplačil, v okviru katere jih na morebitno nezakonitost pri izplačevanju dodatkov niso opozorili. Poleg tega je po mnenju Tekavčič povedno, da so se predstavniki ministrstva za javno upravo ter ministrstva za izobraževanje, znanost in šport šele leta 2015 začeli dogovarjati o uvedbi pravne norme v različnih prepisih, ki bi morali veljati od leta 2008 po spremembi plačnega sistema.
Tekavčič meni, da kazensko pravo ni primeren prostor za reševanje sistemskih vprašanj, saj postopki praviloma trajajo zelo dolgo in »pomenijo zelo neracionalno porabo proračunskega denarja«. Afera, ki je njenih navedbah nastala v krogih politike in ji je sledil medijski linč, pa je po mnenju nekdanje dekanje zelo škodovala Univerzi v Ljubljani in nekaterim njenim članicam, posebej ekonomski fakulteti, ter številnim posameznikom.
Zlorabe uradnega položaja v zvezi z izplačevanjem dodatkov za stalno pripravljenost so bili med drugim obtoženi nekdanji minister za finance Dušan Mramor ter profesorici Polona Domadenik in Mojca Indihar Štemberger, vendar je zadeva zastarala.
Tožilstvo bo po besedah odvetnika Metke Tekavčič Blaža Kovačič Mlinar razmislilo o pritožbi na torkovo odločitev sicer prvostopenjskega sodišča, o kateri so prve poročale Finance.
Afera z izplačevanjem dodatkov za stalno pripravljenost sega več let nazaj. Inšpektorat za javni sektor je med nadzorom leta 2015 namreč ugotovil, da je devet od 11 fakultet, na katerih je bil izvedel nadzor, svojim uslužbencem nezakonito izplačalo 770.000 evrov bruto dodatkov za stalno pripravljenost, največ med njimi ekonomska fakulteta.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo za samo 9,99€ mesečno.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji