![V resnici gre za otroke, ki sedaj v romskih naseljih nimajo nobene prihodnosti, so izpostavili v civilni iniciativi. FOTO: Simona Fajfar](https://www.delo.si/media/images/20240827/1781609.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Ker so dosedanji ukrepi države na področju reševanja romske problematike neuspešni, Regijska civilna iniciativa za reševanje romske problematike zahteva, da jih vlada v mesecu dni povabi na sestanek. »Preveriti želimo, ali bodo sprejeli predloge, ki jih je oblikovalo 11 županov jugovzhodne regije,« je razložil Silvo Mesojedec: »Če nas vlada ne bo sprejela, ne bomo več preprečevali nastajanja vaških straž in drugih oblik organiziranja prebivalcev.«
V Kočevju se je zbralo 14 predstavnikov Regijske civilne iniciative za reševanje romske problematike iz občin Brežice, Grosuplje, Ivančna Gorica, Kočevje, Novo mesto, Škocjan in Šentjernej. Od leta 2017, ko je iniciativa nastala, opozarjajo na težave, ki jih imajo v jugovzhodni regiji z določenimi skupinami Romov: od voženj z neregistriranimi vozili, vsakodnevnimi streljanji, vlomi, krajami … – v zadnjem mesecu pa so težave dosegle vrhunec s pretepom policistov v Kočevju.
Vaščani nekaterih vasi se namreč bojijo romskih družin, ki se priselijo v vas in prinesejo svoj način življenja, od streljanja do tatvin, nemira, glasnih zabav … Silvo Mesojedec, predstavnik iniciative, je navedel primer, kako so romski družini v Krškem ponudili 30.000 evrov, da se izseli iz občine. Ali pa so vaščani hišo, ki so jo kupili Romi za 7.500 evrov, odkupili za 25.000 evrov, spet drugje pa so za hišo, ki je bila prodana Romom za 52.000 evrov, zbrali 70.000 evrov.
Prebivalci težav, ki jih imajo z Romi, ne prijavljajo policiji, saj so postopki dolgotrajni, rezultatov, ki bi jih človek pričakoval v demokratični družbi – da je posledica kaznivega dejanja kazen, tudi zapor –, pa ni. »Naš cilj je, da država začne z drugačnim pristopom pri reševanju romske problematike, tako da bodo lahko ljudje živeli v miru,« je izpostavil Mesojedec.
»Problem je, da romsko problematiko rešujejo ljudje, ki ne živijo z njimi,« so opozorili člani iniciative, ki se tudi sprašujejo, kje so analize dosedanjih ukrepov, da bi vedeli, kaj je potrebno spremeniti. A glede na to, kaj se dogaja, potrebujemo nove rešitve.
Maksimiljan Vovk iz Kočevja je dejal, da na Kočevskem različne službe – od centra za socialno delo do policije in šol – dobro sodelujejo, a vendar romski otroci ne končajo osnovne šole: »S tem pa nimajo nobene možnosti, da bi v življenju uspeli.« Obsojeni so na socialno podporo in životarjenje. Zato bi morali sistemsko reševati stvari, je opozoril Vovk, za to pa potrebujemo državo: »Nič ne bomo rešili čez noč. Če se takoj lotimo problemov, bodo rezultati vidni čez 20 let. A začeti moramo. V resnici gre za otroke.«
Civilna iniciativa se zavzema za to, da država upošteva predloge, ki so jih pripravili župani 11 občin jugovzhodne regije za urejanje razmer otrok iz težavnih socialnih okolij, tudi romskih. Predlog, v katerem so predlagali novele zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, zakona o socialnovarstvenih prejemkih, zakona o voznikih in zakona o urejanju trga dela, je lani podpisalo 32.000 prebivalcev, vendar je državni zbor oktobra lani sveženj zakonov zavrnil.
»Želimo, da se stanje na terenu izboljša, in da vsi, Romi in Neromi, živimo v miru,« so bili jasni predstavniki iniciative, ki pričakujejo, da jih bo vlada v septembru povabila na pogovor. »Če do tega ne bo prišlo, ne bomo mogli več preprečevati samoorganiziranje ljudi oziroma vaških straž,« je bil jasen Mesojedec.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji