Vlada je podprla pobudo za umestitev slovenskega znakovnega jezika v ustavo.
![Vlada je za umestitev slovenskega znakovnega jezika v ustavo. FOTO: Tadej Regent/Delo](https://www.delo.si/media/images/20200912/386541.width-660.jpg?rev=0)
Galerija
Vlada je za umestitev slovenskega znakovnega jezika v ustavo. FOTO: Tadej Regent/Delo
Vlada je sprejela predlog za začetek postopka za dopolnitev ustave, s katerim bi vanjo umestili slovenski znakovni jezik, je po seji vlade povedala ministrica za delo Ksenija Klampfer, ki je bila vidno zadovoljna z vladno odločitvijo. »Kot ministrica, pristojna za področje invalidov, sem izredno vesela, da se je vlada odločila pobudo podpreti. Gre za zelo pomembno odločitev,« je dejala Klampferjeva in opozorila, da je za uporabnike znakovnega jezika to »materni jezik in njihov osnovni in edini jezik za sporazumevanje«.
»Sporazumevanje in jezik ter pravica do njihove uporabe sta bistvena za socialno vključevanje in uveljavljanje temeljnih človekovih pravic. Brez komunikacije se posameznik v družbi ne more polno udejanjiti,« je še opozorila ministrica.
Z vpisom slovenskega znakovnega jezika v ustavo bi njegovim uporabnikom zagotovili ustavnopravne podlage za ustrezne ukrepe, s katerimi jim bo dejansko omogočeno polno uveljavljanje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki jih določa tudi konvencija o pravicah invalidov, je po današnji seji tvitnila vlada.
Z umestitvijo slovenskega znakovnega jezika v ustavo se pričakuje, da država prizna slovenski znakovni jezik kot avtohton jezik skupnosti uporabnikov tega jezika, da je zavezana oblikovati in izvajati jezikovno politiko, s katero varuje in razvija ta jezik, ter da položaj in posebne pravice uporabnikov slovenskega znakovnega jezika v Sloveniji ureja poseben zakon.
Gre sicer za pobudo Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije, v kateri so prepričani, da bi s tem med drugim rešili marsikatero zagato v izobraževanju in zaposlovanju gluhih in naglušnih. Ministrstvo za delo pa je pripravilo gradivo in ga medresorsko uskladilo, je dejala Klampferjeva.
Vpis slovenskega znakovnega jezika v ustavo bi po besedah predstavnikov zveze med drugim omogočil tudi gluhim otrokom, da se učijo v svojem jeziku in o svojem jeziku. Zakon o uporabi slovenskega znakovnega jezika jim namreč daje možnost tolmača v omejenem obsegu, ne zagotavlja pa ustreznega statusa znakovnega jezika.
V Sloveniji je približno tisoč gluhih, ki uporabljajo slovenski znakovni jezik, približno 450 oseb ima polžev vsadek, približno sto je gluhoslepih oseb, ki uporabljajo znakovni jezik, približno 75.000 oseb pa ima slušni aparat.
Komentarji