V akciji, ki jo je skupaj s partnerji izvedla družba Slovenski državni gozdovi (SiDG), je skupaj sodelovalo preko 670 prostovoljcev. Ti so na na petih lokacijah po Sloveniji: v Kočevju, na Ravniku pri Logatcu, na Lovrencu na Pohorju, na Ravbarkomadi pri Postojni in na Koči Mladiki pri Postojni na površini okoli petih hektarjev skupno posadili deset tisoč sadik gozdnega drevja - smreke, macesna, bukve, češnje, hruške in lesnike. Vseslovenska akcija pogozdovanja z naslovom
Pomladimo gozdove se je začela ob v soboto od deveti uri dopoldan.
![Na površini okoli pet hektarjev gozdov so posadili skupno 10 tisoč sadik gozdnega drevja - smreke, macesna, bukve, češnje, hruške in lesnike. FOTO: SiDG](/media/images/20200912/377012.width-660.jpg)
Na površini okoli pet hektarjev gozdov so posadili skupno 10 tisoč sadik gozdnega drevja - smreke, macesna, bukve, češnje, hruške in lesnike. FOTO: SiDG
Na Lovrencu na Pohorju je v akciji sodelovala tudi
Aleksandra Pivec, ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano: »Takšne akcije so dober način za ozaveščanje o pomenu gozdov. Še posebej sem vesela, da se je akciji pogozdovanja združilo toliko različnih institucij in da tukaj vidimo takšno medgeneracijsko pestrost,« je zbrane nagovorila ministrica in dejala, da si želi, da bi tudi zasebni lastniki v čim večjem številu pristopili k obnovi poškodovanih gozdov. Pri obnavljanju v ujmah poškodovanih gozdov je sodelovalo tudi veliko mladih, med njimi študentje in dijaki gozdarstva.
Oktobra lani, ko je SiDG prvič organiziral akcijo pogozdovanja, je v akciji sodelovalo okoli 400 prostovoljcev. Največ, okoli 240, je tudi tokrat sadilo v Kočevju, so v sporočilu za javnosti zapisali iz SiDG.
Akcijo
Pomladimo gozdove 2019 so podprli Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Zavod za gozdove Slovenije, Zavod Republike Slovenije za varstvo narave, Združenje slovenskih katoliških skavtinj in skavtov in Zveza tabornikov Slovenije. Skrb za gozdove sodi med primere medgeneracijskega sodelovanja.
Javnost obveščati o pomenu ohranitve gozdov in narave
![Letos se je akcije udeležilo več prostovoljcev kot lani. FOTO: SiDG](/media/images/20200912/377013.width-660.jpg)
Letos se je akcije udeležilo več prostovoljcev kot lani. FOTO: SiDG
Letošnja udeležba, ki je presegla vsa naša pričakovanja, jih je utrdila v zavezi, da bo akcija pogozdovanja postala tradicionalna, so zapisali. Njen glavni cilj je javnost obveščati o pomenu ohranitve gozdov in narave. Do ponovne vzgoje kakovostnih gozdov, ki so zaradi podnebnih sprememb vedno bolj podvrženi naravnim ujmam, lahko pridemo samo ob sodelovanju gozdarske stroke, lastnikov gozdov in širše družbene skupnosti. »Z obnovo poškodovanih gozdov ohranjamo tudi številne funkcije gozda, ki so ključnega pomena za naša življenja,« je dejal direktor SiDG
Zlatko Ficko.
![Od žledoloma do danes je bilo posajenih okoli 600 hektarjev zasebnih in državnih gozdov z okoli 1,5 milijona sadik gozdnega drevja. V državnih gozdovih je v letošnjem predvidena obnova s skupaj 850.000 sadikami, od tega se 650.000 sadik nanaša na ob](/media/images/20200912/377016.width-660.jpg)
Od žledoloma do danes je bilo posajenih okoli 600 hektarjev zasebnih in državnih gozdov z okoli 1,5 milijona sadik gozdnega drevja. V državnih gozdovih je v letošnjem predvidena obnova s skupaj 850.000 sadikami, od tega se 650.000 sadik nanaša na ob
Škoda, ki so jo naravne ujme v zadnjih petih letih povzročile v slovenskih gozdovih, je presegla 16 milijonov m3 poškodovanih dreves. Prizadetih je bilo okoli 65 odstotkov slovenskih gozdov. Po naravni poti se bo obnovilo 95 odstotkov poškodovanih gozdov, na preostalih ogolelih površinah pa bo potrebna obnova s sadnjo.
Komentarji