![Kdo še potrebuje okna, ko se pogled v svet ponuja skozi telefon?FOTO: Shutterstock](https://www.delo.si/media/images/20240204/1637442.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Koča sredi zasneženih pokljuških gozdov ponuja pravo idilo, sprehode po komaj shojenih poteh, odmik od hektike vsakdana. Edina pomanjkljivost, ki bo dopustnikom zagrenila počitniški teden: internetni signal je nezanesljiv oziroma ga večino časa ni. Stik s svetom bo omejen, nujne službene obveznosti bodo morale počakati. Če bi to vedeli prej, bi raje izbrali lokacijo, kjer bi bili dosegljivi in povezani 24/7.
Jutranji prizor z ulice: najstnica kot v transu hodi proti avtobusni postaji, zunanji svet zanjo ne obstaja, saj v rokah vendar drži telefon. Na naslednjem ovinku naletim na podobno pojavo, le nekaj desetletij starejšo. Tudi njej je mar le za napravico v roki. Ne zanima je, kaj se dogaja na cesti, bodo že drugi popazili nanjo, si misli, če sploh. Ko vstopi na avtobus, se spoji z množico drugih sklonjenih glav. Kdo še potrebuje okna, ko se pogled v svet ponuja skozi telefon?
Enciklopedija Britannica navaja, da so pametni telefon izumili v IBM in leta 1993 so bili prvi primerki že na voljo kupcem. Imel je zaslon na dotik, koledar, imenik, kalkulator in še nekaj drugih funkcij. V manj kot 30 letih so prenosni telefoni postali središče naših življenj. Kdor ga izgubi ali pozabi, se počuti, kot bi izgubil svoje bistvo. Občutek izgubljenosti okrepi še živčnost, saj človek nikoli ne ve, kdaj bo zamudil najusodnejši klic svojega življenja. Odvisnost je nemalokrat beseda na mestu.
Čeprav se večini zdi, da brez pametnih telefonov ni mogoče (pre)živeti, se ljudje proti pretirani navezanosti nanje borijo na različne načine. V New York Timesu so te dni objavili »praktični vodnik, kako opustiti pametni telefon« in predstavili akcijo Flip Phone February, kar bi lahko prevedli kot Februar za preklopne telefone. V njej ljudi spodbujajo, naj vsaj za krajši čas pametne telefone zamenjajo s preprostimi preklopnimi in se tako osvobodijo diktata stalne pripetosti na splet. Idejo je dala novinarka Kashmir Hill, ki pokriva tehnološke teme in priznava, da je bila tudi sama odvisna od pametnih naprav.
V manj kot 30 letih so prenosni telefoni postali središče naših življenj. Kdor ga izgubi ali pozabi, se počuti, kot bi izgubil svoje bistvo.
Navdih je našla v podjetju Fabuwood, kjer so maja lani na službenih sestankih prepovedali uporabo pametnih telefonov. Pred sejnimi sobami so namestili odlagalne police za telefone, tablice … Okoli 1200 zaposlenim je podjetje ponudilo nenavadno zamenjavo: tistemu, ki se je bil pripravljen odpovedati pametnemu telefonu, so pokrili nakup preklopnega telefona. Te večinoma propagirajo kot telefone za starejše, po funkcijah in zmogljivosti pa so seveda svetlobna leta oddaljeni od osupljivih pametnih telefonov. Ponudba ni bila ravno mamljiva, a zanjo se je vendarle odločilo 80 zaposlenih.
Ti so že kmalu potrdili, da je imel ustanovitelj in izvršni direktor podjetja Joel Epstein prav, ko se je, resda zaradi težav s karpalnim kanalom, odrekel svojemu blackberryju. Menda se je življenje vseh bistveno izboljšalo: bolje so spali, imeli bolj pristne odnose z drugimi in bili bolj pri stvari. In ne čisto nepomembno: storilnost zaposlenih se je v šestih mesecih povečala za 20 odstotkov.
Tudi bralci, ki so naredili podobno potezo, so zadovoljni poročali o izboljšavah v počutju in odnosih. Neka bralka je celo zapisala: »Otroci hitro odrastejo. Če hočete biti dobre mame, vrzite svoje pametne telefone v straniščno školjko. Ne bom se več pustila zasužnjiti napravam.« Čeprav Kashmir Hill zdaj prisega na preklopni telefon, ima pri roki še vedno tudi pametno različico, saj je ta za branje QR-kod, navigacijo in še marsikaj drugega nepogrešljiva.
A treba je vzpostaviti zdrav odmik. Opozorila in napotki so ves čas v zraku, vendar se zdi, da tam tudi ostanejo. Slovenski pediatri so v sodelovanju s strokovnjaki za varno uporabo interneta in mobilnih naprav za otroke in mladostnike, kot sta Safe.si in Logout, že pred leti izdali priporočila. A četudi jih poznamo, bi si upala staviti, da se jih med nami drži le manjši odstotek. Do dve uri na dan za 18-letnika? In kot da smo odrasli kaj boljši.
Tudi če si zatiskamo oči, je statistika, ki jo beleži naš telefon, neizprosna. Mimogrede, 6. februar je posvečen varni rabi interneta. Morda je to priložnost, da izključimo avtopilota in uvedemo (samo)nadzor. Straniščna školjka je res preveč skrajna rešitev.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji