Z denarjem, ki ga pri nas prejme povprečen celovečerec, na Zahodu snemajo kratke filme.
![Kakorkoli, slovenski filmarji so se v kriznih obdobjih navadno za silo znašli, največkrat z digitalnimi ali super 16 samizdati, povečanimi na filmski trak. FOTO: Jože Suhadolnik/Delo](https://www.delo.si/media/images/20210525/949782.width-660.jpg?rev=0)
Galerija
Kakorkoli, slovenski filmarji so se v kriznih obdobjih navadno za silo znašli, največkrat z digitalnimi ali super 16 samizdati, povečanimi na filmski trak. FOTO: Jože Suhadolnik/Delo
V nadaljevanju preberite:
Slovenski film potrebuje normalno ter redno podporo in vzdrževanje (tudi s sredstvi za restavriranje klasik), ampak tole ni tekst o normalno, temveč abnormalno budžetirani, nemalokrat gverilski produkciji. Pri nas je seveda doma paradoks, da je tudi glavnina uradne filmske produkcije tako podhranjena, da meji na gverilo. Kar ni nobena iznajdba samostojnega slovenskega filma, dogajalo se je že prej.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITE Obstoječi naročnik?Prijavite se