![Japonski javor (Acer palmatum) na Štefanovi ulici FOTO: arhiv MOL](https://www.delo.si/media/images/20221103/1315348.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Vsak Ljubljančan ima najbrž drevo, brez katerega si težko predstavlja vsakdanjik, pa naj bo to mogočna, stara rastlina z bogato zgodovino ali pa bistveno manj vpadljiva, a s sosesko zlita do zadnje veje. V Ljubljani tudi letos izbirajo drevo leta; izmed 35 predlogov jih je strokovna komisija izbrala sedem, zdaj imajo do 28. novembra glavno besedo meščani, ki zanje glasujejo.
Črni topol, češnja, navadni gaber, perzijska bukev, lipa, japonski javor, beli topol, to je sedem vrst dreves, ki najbrž večini ne povedo prav veliko – vse dokler jih ne zagledajo v njihovem okolju. Šele takrat začnejo pripovedovati zgodbo, predvsem pa o njih pripovedujejo zgodbe ljudje, ki jih vsak dan opazujejo, hodijo mimo, ob njih parkirajo, se včasih skrijejo v njihovo senco …
Tudi to je del izbora za drevo leta v mestni občini Ljubljana, ki letos poteka četrto leto, njegov namen pa je ozaveščanje o velikem pomenu teh mogočnih rastlin. »Z akcijo želimo spodbuditi opazovanje dreves in zavedanje meščank in meščanov o njihovem pomenu za kakovost življenja v mestu,« poudarjajo na občini. Drevo leta bodo razglasili 28. novembra, ko se tudi spomnijo na prizadevanja ljudi, ki skrbijo za drevesa v mestih, in bo do naslednjega izbora simbolično predstavljalo vsa druga drevesa v mestu. Do takrat pa krono – pravzaprav medaljo, s katero ob razglasitvi ovenčajo zmagovalca – še nosi lanski zmagovalec, kavkaški krilati oreškar na Fabianijevi ulici.
2019: platana na vogalu Streliške in Strossmayerjeve ulice
2020: povešava bukev na Vodnikovi cesti
2021: kavkaški krilati oreškar na Fabianijevi ulici
Strokovna komisija, katere del je mestni arborist Nejc Praznik iz javnega podjetja Voka Snaga, je sedem finalistov izbrala izmed 35 predlogov občanov, in čeprav se zdi številka v primerjavi z deset tisoči dreves, kolikor jih raste v mestu (samo Voka Snaga skrbi za 40.000 dreves na javnih površinah, za vzdrževanje preostalih so odgovorni lastniki ali upravljavci zemljišč), neznatna, je bila naloga zelo težka. Kajti vsako drevo ima kakšno posebnost ali zgodbo, ki človeku hitro priraste k srcu, pravi Nejc Praznik.
Izbor kaže tudi, kakšni tipi dreves ljudem najbolj ugajajo. Po sogovornikovih besedah sta najbolj izrazita dva tipa prijav: bodisi mogočna stara drevesa, ki širijo veje tako rekoč čez vso ulico, bodisi majhna in skrita, a z zgodbo. Med predlogi se na primer pogosto pojavijo krilati oreškarji, ki so privlačni in opazni že zaradi svoje razvejenosti, mogočne oblike in velikosti, toda ker je ta vrsta že lani osvojila naziv, so letos dali priložnost drugim vrstam. Strokovna komisija je finaliste, kot je pojasnil Praznik, sicer izbrala glede na umeščenost v mikrookolje, zanimivosti vrste in zgodbe, ki so jih o njih zapisali predlagatelji.
Podobno je z lipo na Prijateljevi, ki je z vseh strani obdana z bloki, dovozi, parkiriščem ... Drevo je verjetno starejše od večine infrastrukture, zgrajene okoli njega, a še vedno raste, čeprav ima še komaj kaj več prostora, kot je debelo deblo. »Pa še kar raste, kakor v posmeh naši gonji po tem, da bi vse pozidali, in kot spomin na čase, ki so minili,« je dejal arborist.
Ljubljana je bila tri leta zapored razglašena za mesto dreves. Naziv sta ji v okviru programa Tree cities of the World za leta 2019, 2020 in 2021 podelili Fundacija Arbor Day in Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo.
Nejc Praznik se vseh prijetnih občutkov, ki jih ljudem vzbujajo te mogočne rastline, zelo veseli, predvsem pa tega, da se je vendarle spremenila miselnost in dreves ne odstranjujemo, če res ni nujno. Občasno se sicer še zgodi, da prebivalci samovoljno odstranijo drevo, brez soglasja občine, vendar poskušajo takšna dejanja preprečiti predvsem z ozaveščanjem o pomenu dreves, so opozorili tudi na MOL.
Lani so na območju mestne občine zasadili 1080 dreves, letos spomladi (v okviru akcije Za lepšo Ljubljano) okoli 300, a sezona se šele začenja. »Po prvem novembru, ko drevesa naravno odvržejo liste in jih v drevesnicah začnejo izkopavati, se začne idealno obdobje za presajanje dreves in traja tam do aprila,« je dejal sogovornik. Prav v tem času je oddal naročilo za 650 dreves, ki jih bodo posadili do konca decembra, spomladi pa še kakšnih 300. Drevesa zasajajo na območja, kjer je zazevala praznina, načrtujejo pa tudi nove drevorede. V Ljubljani naj bi tako v kratkem nastali trije, eden ob Zaloški cesti od križišča s Kajuhovo ulico do obvoznice, pa na Brodu in v Črni vasi, kot je naštel mestni arborist. Dela jim nikakor ne bo zmanjkalo, je vedro dodal. A najbolj vesel bi bil, če bi prišli do točke, ko bi bilo v mestu toliko dreves, da ne bi bilo več prostora za nova.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji