![Gradbeništvo je bilo v tretjem četrtletju med najbolj rastočimi dejavnostmi. FOTO: Leon Vidic/Delo](https://www.delo.si/media/images/20221115/1323622.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Slovensko gospodarstvo se očitno ohlaja. V tretjem četrtletju je bil bruto domači proizvod na letni ravni sicer višji za 3,4 odstotka, a je bilo zaznati umirjanje gospodarske aktivnosti. V primerjavi z drugim četrtletjem se je namreč BDP po sezonsko prilagojenih podatkih celo skrčil za 1,4 odstotka, glede na isto četrtletje lanskega leta pa je bil letno višji za 3,9 odstotka, so izračunali na državnem statističnem uradu (Surs).
Umiritev je bila najizrazitejša pri rasti domačega povpraševanja, ki pa je po oceni statistike še vedno v okviru dolgoletnega povprečja. Na rast BDP so pozitivno vplivale potrošnja gospodinjstev, investicije v osnovna sredstva in storitvena menjava s tujino. Med rastočimi dejavnostmi je izstopalo gradbeništvo, v katerem je bilo zvišanje dodane vrednosti z 10,4 odstotka celo večje kot v prejšnjem četrtletju (7,7 odstotka). Po petih zaporednih četrtletjih hitrejšega naraščanja uvoza v primerjavi z izvozom se je v tretjem četrtletju izvoz povečal po nekoliko višji stopnji kot uvoz.
K močni umiritvi gospodarske rasti v tretjem četrtletju je po mnenju Banke Slovenije bistveno prispevala umiritev potrošnje gospodinjstev. Ob tem se negativna četrtletna gospodarska gibanja še niso odrazila na trgu dela, kjer razmere ostajajo izrazito ugodne. V centralni banki v zadnjem četrtletju pričakujejo »nadaljevanje skromne gospodarske aktivnosti, kar bi na letni ravni pomenilo gospodarsko rast okoli petih odstotkov«.
O podrobnejših Sursovih ugotovitvah glede rasti BDP bomo lahko govorili po objavi vseh podatkov v četrtek, za zdaj pa je bila opravljena tudi revizija podatkov o BDP za prvo polletje, ki je prispevala k nižji pričakovani rasti na letni ravni, pa pravi glavni ekonomist GZS Bojan Ivanc. Sam podatek o 1,4-odstotnem padcu BDP za tretje četrtletje je zanj negativno presenečenje, saj je v tem obdobju večina držav Unije še imela rahlo pozitivno rast, pa tudi pri nas vse do septembra tudi pri industriji ni bilo slabih podatkov, turistična sezona je bila dobra.
»To pomeni, da bo letos najverjetnejši končni razpon letne realne rasti BDP pri nas med petimi in šestimi odstotki, namesto med prej predvidenimi šestimi in sedmimi odstotki. Mogoče je tudi, da se bomo že letos v drugi polovici leta res soočili z neko blažjo tehnično recesijo, dvema zaporednima četrtletjema z negativno rastjo, če bo po tretjem negativno še zadnje letošnje četrtletje. Tega ne bi posebej izpostavljal, gre pa za realno ugotovitev. Res pa bi v zadnjem četrtletju lahko zaloge prispevale k boljšim, nevtralnim podatkom,« pravi Ivanc.
Nižja medletna gospodarska rast v tretjem četrtletju je v okvirih pričakovanj iz septembrske jesenske napovedi gospodarskih gibanj, pa so se na podatek Sursa odzvali v Umarju. Zaradi upadanja kazalnika gospodarske klime, ki je od julija pod dolgoročnim povprečjem, je mogoče »nadaljnje umirjanje aktivnosti v zadnjem četrtletju, ki pa bi lahko bilo tudi nekoliko manj izrazito od pričakovanega v naši jesenski napovedi, tudi zaradi ukrepov za blažitev energetske draginje na nacionalni in EU-ravni,« poudarja direktorica Umarja Maja Bednaš. Umar je sicer v jesenski napovedi za letos napovedal petodstotno gospodarsko rast, prihodnje leto pa njeno znižanje na 1,4 odstotka.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji