Napovedana uvedba ameriških carin, ki jih omogoča razsodba WTO, nas sicer ne bo prizadela, vendar pa še poslabšuje gospodarska pričakovanja in negovosti.
Ljubljana – Po razsodbi Svetovne trgovinske organizacije (WTO), da lahko ZDA zaradi nezakonitih subvencij EU letalski družbi Airbus povišajo carine na uvoz evropskih izdelkov v vrednosti 7,5 milijarde evrov, je Bela hiša takoj napovedala uvedbo carin, predvidoma z 18. oktobrom – in to ne le na Airbusova letala, pač pa tudi na nekatere skrbno izbrane evropske izdelke, zlasti kmetijske. Slovenija pri uvedbi teh carin neposredno ni prizadeta.
»Preseneča hitrost uvedenih ukrepov, kar pomeni, da je ameriška administracija najverjetneje predvidevala, da bo odločitev WTO zanjo ugodna. Uvedba trgovinskih protiukrepov po razsodbi je pravno sicer dopustna oziroma upravičena, vendar je verjetno tudi, da bo WTO podobno razsodila tudi v primeru nedovoljene pomoči ameriškemu Boeingu,« je odločitev Bele hiše pokomentiral glavni ekonomist GZS Bojan Ivanc.
Neposredni učinek za nas sicer ne bo velik …
Neposredni učinek novih ameriških 25-odstotnih carin po njegovem ni velik in je vezan zlasti na uvoz večjih evropskih letal v ZDA, na nekaj kmetijskih proizvodov, prehrambnih izdelkov, tekstilij in nekaj specialnih orodij, ki jih proizvaja predvsem Nemčija. Slovenija pri uvedbi teh carin neposredno ni prizadeta, pa tudi posredno ne, saj je vpetost slovenskih podjetij v nabavno verigo Airbusa majhna. »Pri nekaterih kmetijskih proizvodih celo niso uvedene carine pri vseh evropskih državah, temveč le pri določenih, kar pomeni, da bi izvoz svežega sira in oliv ter zamrznjenega svinjskega mesa iz Slovenije v ZDA postal celo privlačnejši, ker bo izvoz teh izdelkov v Nemčiji, Španiji in Združenem kraljestvu predmet ameriških carin.«
Kar zadeva posledice zaostrovanja siceršnje ameriške carinske vojne za slovenske izvoznike, pa sogovornik ne pričakuje, da bi ameriška stran v kratkem še dodatno povečala carine na evropsko blago. Najbolj smo lahko izpostavljeni pri sektorju kovin in kovinskih izdelkov. V povezavi z lastništvom največje železarske skupine, ki je v rokah ruskih investitorjev, bi ta sektor lahko postal tarča. Pri izvozu kmetijskih izdelkov iz drugih držav Unije pa naše komponente dodane vrednosti ni. Tudi izvoz kmetijskih izdelkov iz Slovenije v ZDA je majhen in zanemarljiv, kar pomeni, da neposrednih posledic napovedanih ameriških ukrepov pri nas ne bomo občutili.
…a čas za uvajanje drastičnih ukrepov ni pravi
A to je le ena plat še ene medcelinske carinske bitke, ki poteka v časih vse večjih geopolitičnih negotovosti in z recesijskimi oblaki na obzorju. »Zdaj je slab trenutek za uvajanje drastičnih ukrepov: zaustavila se je konjunktura v Evropi pa tudi v Ameriki. Predvsem ko gre za kmetijske in prehranske izdelke, je to slabo, saj so napovedane visoke, kar 25-odstotne carinske stopnje. Toliko dražji izdelek pa je težko prodajljiv, « pravi Črt Kostevc z ljubljanske ekonomske fakultete. Tudi Ivanc meni, da je večji izziv pri uvedbi carin »njihov vpliv na razpoloženje v gospodarstvu ter na investicijske odločitve podjetij. Pričakovati je, da se bodo zadnje še nekoliko bolj ohladile in da jih niti rekordne nizke obrestne mere ne morejo prebuditi.«
Spor, ki ga je tudi Evropa sprožila proti Boeingu pri Svetovni trgovinski organizaciji, naj bi bil razrešen v začetku prihodnjega leta in lahko se zgodi, da bo Unija tedaj dobila možnost za približno enake povračilne carinske ukrepe proti ZDA. Bolj ali manj vsem je jasno, da bo tudi Boeing doživel kmalu podobno usodo, kot jo je Airbus ob tej razsodbi.
»Januarja lahko pričakujemo evropski protiudar, v podobnih dimenzijah, ko bo tudi EU najverjetneje uvedla carine na uvoz ameriškega blaga, skladno s pravili WTO. Trump in mogoče še dva njegova svetovalca so zdaj edini, ki verjamejo, da lahko dolgoročno s takim ukrepom zmagaš v trgovinski vojni, to je srž problema,« pravi Kostevc.
Izvoz iz Unije v ZDA se je sicer od 2009 podvojil
ZDA so sicer največji svetovni uvoznik blaga na svetu in so za EU najpomembnejši trgovinski partner, saj gre iz Unije v ZDA petina celotnega izvoza. Med državami EU je Nemčija največji izvoznik blaga v ZDA. Krepitev ameriškega gospodarstva po letu 2009 je tudi podvojila izvoz EU v ZDA, ki je zrasel z 204 milijard evrov v 2009 na 406 milijard evrov v lanskem letu. Ob takem obsegu izvoza tako zdajšnja napovedana uvedba 25-odstotnih carin na manj kot dva odstotka celotnega evropskega izvoza blaga ne pomeni sistemskega pretresa, so prepričani na GZS.
Komentarji