![Hipokratova gravura, kakor jo je izdelal nizozemski umetnik Paul Pontius. Hrani Wellcome Library, London](https://www.delo.si/media/images/20220217/1135335.width-660.jpg?rev=10)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Zahvaljujem se filozofu Gorazdu Kocijančiču (G. K.), ki v članku s spravljivim naslovom Zvesti Sokratu – in Hipokratu (SP, 12. februar 2022) odlično dopolnjuje moje pisanje o zgodovinskih začetkih na znanstvenem pristopu temelječe medicine, kot jo je vzpostavil prav Hipokrat. Še posebej v zvezi z epidemijami tistega časa. V njem sem seveda odgovarjala izključno na članek Kaj bi storil Sokrat? (SP, 6. november 2021) in ne na zbornik Proti epidemiji enoumja, čeprav sem ga omenjala. Dovolj potrpežljivo ga je namreč pred menoj komentiral znanstveni svetnik prof. Tom Turk (SP, 15. januar 2022). Čeprav zbornik obravnava pandemijo covida-19, ki je v prvi vrsti problem medicinske stroke, v zborniku niti zdravniki niti naravoslovci niso sodelovali. Zato sem bralcem in filozofu G. K., ki medicini tega časa v svojem članku ni razen zaničljivih opazk namenil pozornosti, osvetlila Hipokratovo delo v času kuge v antiki. Še več, v svoji površnosti G. K. omenja »modrosti zdravilcev z otoka Hios« (in ne z otoka Kos, SP, 6. 11. 2021). Svoja izvajanja sem podkrepila z nekaterimi izmed številnih referenc o Hipokratovem širokem opusu s strani njegovih sodobnikov do današnjega časa, kot jih navaja avtor monografije Manolis Kiapokas (2003, ISBN 960:8144-83-3, v angleškem prevodu).
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji