Neomejen dostop | že od 9,99€
Začetek restavratorskih del na Jelšingradu sovpada s 140. obletnico smrti Rudolfa Oskarja Gödel-Lannoyja, najpomembnejšega lastnika impresivne stavbe, ki jo odlikuje pri nas in v širši regiji redka orientalska prezidava, odraz poklicnega delovanja nekdanjega konzula habsburške monarhije. Trinajstega avgusta 1883 umrli baron Gödel-Lannoy je spadal med trojico visokih konzularnih uslužbencev stare Avstrije sredi 19. stoletja z zgledno kariero na Bližnjem vzhodu, ki so bili tako ali drugače navezani na slovenski etnični prostor. Medtem ko sta vipavski vitez Anton Lavrin in gorjanski baron Josef Schwegel v strokovni javnosti dobro zapisana vsaj zaradi svojih egipčanskih donacij, razstavljenih na Dunaju in v Ljubljani, pa je njun šmarski stanovski kolega precej manj znan. Pravzaprav vemo danes precej več o njegovem nekdanjem dvorcu kot pa o njegovi konzularni karieri. In ta je bila resnično zelo zanimiva.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji