S ponedeljkom prehod na izvajanje le nujnih storitev.
![UKC Maribor. Fotografija je iz leta 2016. FOTO: Tadej Regent, Delo](https://www.delo.si/media/images/20210218/798144.width-660.jpg?rev=0)
Galerija
UKC Maribor. Fotografija je iz leta 2016. FOTO: Tadej Regent, Delo
»S ponedeljkom prehajamo na režim dela, ko t. i. načrtovani posegi ne bodo več mogoči, ker bo centralna kirurška intenzivna enota zasedena z bolniki, ki imajo covid 19 in potrebujejo umetno predihavanje. Teh mest potrebujemo več, kot smo jih imeli do zdaj, saj število bolnih skokovito narašča,« je povedal direktor UKC Maribor Vojko Flis.
Trenutno imajo v UKC Maribor 32 bolnikov na 'navadnem' oddelku za bolnike s covidom 19 in še sedem v enoti za intenzivno nego, s čimer so trenutne zmogljivosti za obravnavo oseb z novim koronavirusom v tej ustanovi zapolnjene. »Najmlajši je star 39 let in nima pridruženih obolenj,« je opozorila predstojnica oddelka za infekcijske bolezni in vročinska stanja Nina Gorišek Miksić.
Ker se epidemiološke razmere poslabšujejo in potrebujejo več prostora, bodo intenzivno enoto za bolnike s covidom 19 preselili v osrednjo intenzivno enoto v kirurški stolpnici, kjer bo na voljo nekaj več kot 20 mest.
»Na oddelku za covid 19 smo v zadnjem tednu priče velikemu porastu števila obolelih, tako da je oddelek vsakodnevno povsem poln. Prav tako je tudi enota intenzivne terapije, namenjena bolnikom s covidom 19, že praktično polna, zato je bila bolnišnica primorana povečati kapacitete. Želimo si, da bi se ta gromozanski val čim prej ustavil, in resnično apeliramo na vse, da se držijo ukrepov. Le tako bomo lahko to obvladali,« je izpostavila Gorišek Miksićeva.
Težava je kader, zaradi okužb ali stikov z okuženo osebo manjka 98 ljudi
Flis je poudaril, da pri obravnavi bolnikov s covidom 19 za zdaj nimajo težav z opremo ali aparati, temveč predvsem z zagotavljanjem dovolj ustrezno usposobljenega kadra. Tega manjka tudi zaradi okužb z novim koronavirusom med zaposlenimi ali njihovih karanten zaradi stika z okuženo osebo. Samo v zdravstveni negi trenutno manjka 98 ljudi, to število pa se stalno spreminja, saj za zaposlene dnevno izdajajo karantenske odločbe. To zahteva nenehno prilagajanje organizacije dela.
Kar zadeva okužb med zaposlenimi, je Flis povedal, da se pojavljajo posamezna žarišča, ki jih spravljajo v t. i. mehurčke, tako da se ne širijo po ustanovi. Izvor okužb je zunaj ustanove. »Vsak dan se pojavljajo manjša žarišča med osebjem, ki pa jih ne moremo preprečiti, ker bolnišnice ne moremo zatesniti. Bolnišnica mora ostati odprta za bolnike, zaposleni pa prihajajo iz svojih okolij,« je pojasnil.
Odpadejo številni načrtovani posegi
Klinični center se bo po njegovih besedah prilagajal epidemiološki situaciji, s ponedeljkom pa prehajajo na sistem, kakršen je bil v veljavi že med spomladansko epidemijo. »Poskušali bomo pomagati vsem bolnikom, tako tistim s covidom 19 kot tistim z drugimi zdravstvenimi težavami. Vendarle pa to pomeni, da bomo morali nekatere elektivne posege odložiti ali preložiti, ker selimo intenzivno enoto za covid 19 v centralno kirurško intenzivno enoto. V centralni kirurški intenzivno enoti imamo več mest za umetno predihavanje, za kirurgijo pa to pomeni veliko breme, saj bodo odpadli številni načrtovani posegi,« je povedal.
Po ponedeljku bodo tako izvajali samo nujne medicinske storitve in tiste, ki jih ni mogoče odložiti, kar bodo presojale posamezne strokovne skupine. Bolnike, ki so naročeni na pregled, bodo obvestili o spremembi, prav tako bodo po Flisovih besedah sproti obveščali javnost, katere dejavnosti bodo zamaknili in katere bodo ostale v dosedanjem obsegu, na primer zdravljenje onkoloških bolnikov in izvajanje dialize.
Komentarji