![V laboratoriju za analizo vode na Institutu Jožef Stefan so v raziskavi biomarkerjev drog analizirali 40 vzorcev odpadnih vod. FOTO: Blaž Samec](https://www.delo.si/media/images/20211013/1048007.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Najbolj razširjene droge v slovenskih izobraževalnih ustanovah so nikotin, alkohol in kanabis, je pokazala analiza vzorcev odpadnih voda osnovnih in srednjih šol ter visokošolskih izobraževalnih institucij v sedmih občinah. Med zdravili, ki se zlorabljajo, so raziskovalci skupine za organsko analizo na odseku za znanosti o okolju Instituta Jožef Stefan (IJS) pod vodstvom prof. dr. Ester Heath določili ostanke morfina in kodeina, medtem ko je med stimulansi prevladoval kokain.
Ne glede na raven izobraževanja pa so najpogosteje določili biomarkerje nikotina, alkohola in kanabisa. Med opioidi je bil v splošnem najpogostejši morfin, medtem ko metadon in heroin nista bila določena (pod mejo detekcije analizne metode). Skrb pa vzbuja visoka pojavnost kokaina v vseh izobraževalnih institucijah, pojasnjuje dr. Heath.
»V vzorcih osnovnih šol je bila razširjenost biomarkerjev nikotina, alkohola in kanabisa različna, prevladoval je nikotin, sledila sta mu kanabis in alkohol, v preostalih izobraževalnih institucijah pa je bila njihova pojavnost enako visoka. Med zdravili, ki se zlorabljajo, sta bila tako morfin kot kodein določena v vzorcih ustanov vseh izobraževalnih ravni, izstopa pa visoka pojavnost morfina v visokošolskih institucijah, kjer je bil prisoten v 83 odstotkih vzorcev, sledijo vzorci osnovnih šol s 37 odstotki. Med stimulansi je bil ne glede na raven izobraževanja najbolj razširjen kokain. Njegova sočasna uporaba z alkoholom (detekcija biomarkerja kokaetilena) je bila zaznana v osnovnih šolah (11 odstotkov vzorcev) ter izobraževalnih ustanovah za srednjo in višjo izobrazbo (14 odstotkov vzorcev). Metamfetamin je bil določen v vseh institucijah razen v visokošolskih, ekstazi (3,4-metilendioksimetamfetamin, MDMA) pa v vseh razen v osnovnih šolah. Amfetamin je bil specifičen le za visokošolske izobraževalne ustanove (pojavnost v 33 odstotkih vzorcev),« opiše rezultate in doda, da je statistična obdelava rezultatov pokazala, da raven izobraževalne ustanove vpliva na pojavnost biomarkerjev v odpadnih vodah, in sicer so bile največje razlike med pojavnostjo biomarkerjev drog v osnovnih šolah in v preostalih izobraževalnih institucijah.
Razlike so se pokazale tudi glede na stopnjo urbanizacije in geografsko lego. Zaradi nezadostnega števila vzorcev srednjih in višjih šol so vpliv urbanizacije raziskali le za osnovne šole, pojasnjujeta sogovornici z IJS Ester Heath in Taja Verovšek: »Vzorčili smo 13 vzorcev odpadnih vod osnovnih šol iz urbanih območij in šest iz neurbanih, kar je premalo za zanesljivo primerjavo rezultatov. Čeprav med urbanimi in neurbanimi vzorci nismo pokazali statistično značilnih razlik, rezultati nakazujejo, da je uporaba nikotina in alkohola primerljiva v obeh območjih, medtem ko je pojavnost biomarkerjev kokaina in THC nekoliko višja v urbanih. V urbanih območjih je bila opažena tudi sočasna uporaba kokaina z alkoholom. Pri klasifikaciji glede na geografsko lego pa je najbolj izstopala razširjenost drog v izobraževalnih ustanovah v Ljubljani, saj so bili biomarkerji vseh tarčnih drog (razen metadona in heroina, ki nista bila določena v nobenem od zbranih vzorcev odpadnih vod) določeni le v tej občini, kar je skladno s pričakovanji. Kljub razlikam v razširjenosti drog v izobraževalnih ustanovah iz območij z različno stopnjo urbanizacije ter regij oziroma občin nista niti stopnja urbanizacije niti geografska lega statistično značilno vplivali na razširjenost drog v izobraževalnih ustanovah. Za neizpodbitno potrditev te trditve pa bodo potrebne nadaljnje raziskave, ki bi zajele več izobraževalnih ustanov iz posameznih občin in regij ter predvsem več ustanov iz neurbanih območij.«
Po besedah Ester Heath so bili »najbolj presenečeni nad detekcijo nedovoljenih drog v vzorcih odpadnih vod iz izobraževalnih institucij, točneje nad razširjenostjo stimulansa kokaina v osnovnih šolah, čeprav tudi populacijske epidemiološke raziskave kažejo na rast uporabe kokaina v zadnjih letih.« Pri tem znova poudari, da analiza odpadne vode iz izobraževalnih institucij ne omogoča razločevanja med biomarkerji, ki izvirajo iz uporabe drog med učenci, dijaki oziroma študenti ter med preostalimi osebami, ki so bile na institucijah v času vzorčenja, to so učitelji oziroma profesorji, podporno osebje in obiskovalci. »Kakorkoli že, izobraževalne ustanove nikakor niso prostor ne za dovoljene ne za prepovedane droge, pa naj izvirajo od učencev ali zaposlenih oziroma obiskovalcev. Zato vzbuja skrb delež pojavnosti drog v vseh izobraževalnih institucijah, zaradi ranljivosti populacije, mlajše od 15 let, pa toliko bolj v osnovnošolskih.«
Na začetek, nadaljevanje in pogostost uporabe psihoaktivnih snovi pri mladostnikih pa, kot nadaljuje, vpliva preplet dejavnikov, ki se nanašajo tako na posameznikove individualne lastnosti kot na njegovo družinsko, socialno in fizično okolje. Vrstniki in družina imajo neposrednejši vpliv na mladostnika, medtem ko imajo šola, soseska, lokalna skupnost in širši kulturni kontekst posrednejši vpliv.
Večinoma mladi najprej poskusijo alkohol, nato tobak, sledita opijanje in uporaba konoplje, našteje Drevova. »Študija, ki je zajela epidemiološke podatke 17 držav iz Amerike, Evrope, Bližnjega vzhoda, Afrike, Azije in Oceanije, je pokazala, da je polovica ljudi, ki so kadarkoli pili alkohol, začela piti v starosti od 7 do 14 let, polovica tistih, ki so kadarkoli kadili, je začela kaditi v starosti od 15 do 21 let, in polovica tistih, ki so kadarkoli uporabili konopljo, jo je prvič uporabila v starosti od 16 do 22 let.« Kot še doda, se je izoblikovala hipoteza, ki poleg značilnega vrstnega reda uporabe psihoaktivnih snovi predpostavlja tudi, da uporaba ene vodi v uporabo druge, a je za zaključke o vzročnih povezavah še vedno premalo dokazov.
Raziskovalci ugotavljajo tudi, da je pri nas uporaba konoplje med mladostniki nad mednarodnim povprečjem, ki so ga določili z dvema raziskavama, izvedenima vsaka širi leta, to sta raziskavi Z zdravjem povezana vedenja v šolskem obdobju (HBSC) in Evropska raziskava o alkoholu in drugih drogah (ESPAD).
Andreja Drev: »Po raziskavi HBSC 2018 je v Sloveniji vsaj enkrat v življenju konopljo poskusilo 20,6 odstotka mladostnikov, starih 15 let, in v zadnjih 30 dneh 12,7 odstotka. V državah, vključenih v to raziskavo, je vsaj enkrat v življenju konopljo uporabilo v povprečju 13 odstotkov 15-letnikov, v zadnjih 30 dneh pa 7 odstotkov. Primerjava teh podatkov pokaže, da slovenski mladostniki po obeh kazalnikih presegajo povprečje vrstnikov iz drugih držav in se uvrščajo v sam vrh 45 držav, ki jih je zajela raziskava.« V raziskavi HBSC 2018 so še ugotovili, da je konoplja mladim zelo dostopna. Skrb vzbujajoča je tudi ugotovitev zadnje raziskave ESPAD (2019), da slovenski mladostniki tveganja, povezana z redno uporabo konoplje, zaznavajo v precej manjši meri kot njihovi vrstniki iz drugih držav. »Kar petina dijakov iz Slovenije je menila, da redno kajenje konoplje ni tvegano oziroma je malo tvegano. Da je redna uporaba konoplje zelo tvegana, je menilo 44 odstotkov slovenskih dijakov, kar je najmanj med vsemi sodelujočimi državami in precej pod povprečjem evropskih držav, ki je bilo 59 odstotkov.«
Sogovornica z NIJZ poudari, da so »družina, šola in širša skupnost tista okolja, ki lahko s svojimi pravili, normami, organiziranostjo, dostopnostjo psihoaktivnih snovi in ekonomskim položajem vplivajo na mladostnikov odnos do teh snovi in na njihovo uporabo. V teh okoljih je zato ključno vzpostaviti pravila, norme in organiziranost na način, ki bo mladostniku posredoval enotna in jasna sporočila v povezavi z uporabo psihoaktivnih snovi ter mu omogočal zdravo izbiro. Eden od pomembnih ukrepov v doseganju tega cilja je izvajanje kakovostnih in dokazano učinkovitih preventivnih programov v teh okoljih.«
Ester Heath in Taja Verovšek z IJS pojasnjujeta, da so »odpadno vodo izobraževalnih ustanov vzorčili konec šolskega leta 2018/19 (maj/junij 2019), zaradi česar vpliva sprememb, povezanih s covidom-19, na pojavnost drog v slovenskih izobraževalnih institucijah ni mogoče oceniti na temelju te raziskave. Sicer pa v okviru monitoringa SCORE (Sewage Analysis CORe group Europe) redno spremljamo uporabo drog v neprečiščenih odpadnih vodah izbranih čistilnih naprav, ki predstavljajo prispevna območja izbranih slovenskih mest. Tako vsako leto marca vzorčimo neprečiščene odpadne vode (vtoke) na komunalnih čistilnih napravah naslednjih prispevnih območij: Ljubljane (od leta 2017), Maribora in Domžal-Kamnika (od leta 2018) ter Kopra, Novega mesta in Velenja (od leta 2019), ter spremljamo časovne in geografske trende pri uporabi izbranih dovoljenih in prepovedanih drog. Primerjava meritev iz let 2019 in 2020, ki sta bili zaradi epidemije posebni, kaže na nižjo vsebnost izbranih biomarkerjev oziroma zmanjšano uporabo tarčnih drog (kanabis in stimulansi) na splošno.«
To pa je tudi v skladu z raziskavami, ki sta jih med prvim valom epidemije izvedla NIJZ in Drogart, pravi Andreja Drev. »Obe raziskavi sta pokazali upad predvsem stimulativnih drog, še posebej ekstazija, kar povezujemo z ukrepi za zajezitev epidemije. Z njimi se je namreč zmanjšalo število socialnih stikov in socialnih priložnosti za uporabo drog. Sicer se je med prvim valom epidemije zmanjšala tudi uporaba drugih drog, na primer konoplje, vendar nekoliko manj.«
Vprašanje je, ali bo upad uporabe drog vztrajal na dolgi rok. Raziskave, ki so jih v drugem in tretjem valu epidemije izvajale nekatere evropske države, so namreč večinoma pokazale, da se je uporaba drog vrnila na raven izpred epidemije, pravi Drevova in doda, da bodo odgovor na vprašanje dali rezultati evropske spletne raziskave o uporabi drog, v kateri je sodelovala tudi Slovenija in je bila izvedena marca in aprila letos.
Odpadno vodo izobraževalnih ustanov so s strokovno pomočjo čistilnih naprav Ljubljana (JP Vodovod Kanalizacija Snaga), Domžale-Kamnik (JP Centralna čistilna naprava Domžale-Kamnik,), Novo mesto (Komunala Novo mesto) in Šaleške doline (Komunalno podjetje Velenje) vzorčili v času pouka (sedemurni kompozitni vzorec) v zaključnem delu šolskega leta 2018/2019 (maj in junij), to je v času zaključevanja ocen, mature in izpitov. Vzorčili so sredi tedna, v torek, sredo ali četrtek, da bi se izognili morebitnemu vplivu konca tedna, ko je pričakovana večja uporaba drog. Vzorčenje je bilo časovno in tehnično zahtevno in zaradi konstrukcije kanalizacijskega sistema ni omogočilo odvzema vzorcev iz vseh izobraževalnih institucij, ki so izrazile željo po sodelovanju v raziskavi. K sodelovanju so povabili 70 izobraževalnih ustanov iz sedmih občin in šestih statističnih regij, 15 jih je zavrnilo sodelovanje oziroma se niso odzvale na povabilo. Zaradi konstrukcijskih značilnosti kanalizacijskega sistema so lahko v raziskavo vključili 44 izobraževalnih institucij, kar je zaradi skupnih kanalizacijskih sistemov predstavljalo 40 vzorcev odpadnih vod.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji