![Izkušnje naših partnerjev kažejo, da razvoj naprednih tehnologij spodbuja tudi gospodarski razvoj držav, pravi prof. dr. Mojca Benčina. FOTO: Jože Suhadolnik](https://www.delo.si/media/images/20231011/1537601.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Medicina zna človeka ozdraviti že marsikatere bolezni, še vedno pa ni učinkovitih zdravil za večino redkih bolezni in rakavih obolenj. Vendar je napredek v znanosti tudi na tem področju hiter. Še posebej učinkoviti sta genska in celična terapija, ki sta ciljani in prilagojeni posameznemu bolniku.
Na Kemijskem inštitutu so nedavno zagnali projekt Centra za tehnologije genske in celične terapije. V prihodnjih letih bo z evropskim sofinanciranjem zrasla zgradba centra, strokovnjaki pa že preučujejo in razvijajo tehnologije in terapije, ki so bistvo novega centra napredne medicine. O zdravljenju redkih bolezni in redkih vrst raka smo se pogovarjali z vodjo projekta prof. dr. Mojco Benčina, raziskovalko na odseku KI za sintezno biologijo in imunologijo.
»Ideja o centru se je porajala že pred petimi leti. Vseskozi smo razmišljali predvsem o tem, kako bi bila slovenskim pacientom napredna terapija lažje dostopna, tako lokacijsko kot stroškovno. Nato se je naš odsek pri raziskavah naprednih tehnologij povezal s kliniko, s profesorjema Alojzom Ihanom z Inštituta za mikrobiologijo in imunologijo in Samom Zverom z oddelka za hematologijo, da bi raziskali zdravljenje hematoloških bolnikov z naprednimi terapijami CAR-T.
Od tod nas je vodilo v razmišljanje, da bi bilo za Slovenijo dobro, da bi imela akademski prostor za proizvodnjo čistih tehnologij, ki bi jih nato zdravniki uporabljali pri zdravljenju pacientov. Idejo smo leta 2021 nadgradili s prijavo na evropski razpis, namenjen državam s slabše razvito raziskovalno infrastrukturo, da bi pridobili sredstva za gradnjo centra. Povezali smo se s partnerji, ki že imajo izkušnje pri razvoju tehnologij. Ti bodo pri vzpostavitvi centra odigrali vlogo mentorjev. Že v začetni fazi smo se povezali z Univerzitetnim kolidžem v Londonu (UCL), nato so se projektu pridružili še Univerzitetni medicinski center v Utrechtu na Nizozemskem in Tehniška univerza v Dresdnu ter berlinski univerzitetni medicinski center Charité. Konzorcij je konec lanskega leta dobil zeleno luč, ko nam je Evropska unija odobrila finančna sredstva, ob tem pa se je k sofinanciranju zavezala tudi država.
Glavni cilj je torej podpora zdravnikom pri zdravljenju bolnikov z redkimi boleznimi, redkimi vrstami raka z uvajanjem novih, naprednih pristopov. Pri tem se bodo zagotovo porajale nove ideje, saj center ne bo le zagotavljal priprave novih tehnologij, ampak bo tudi spodbujal raziskovalno dejavnost. Izkušnje naših partnerjev kažejo, da razvoj naprednih tehnologij spodbuja gospodarski razvoj držav, kajti te tehnologije so zanimive za industrijo, izkušnje tudi kažejo, da iz takšnih centrov izide več malih odcepljenih visokotehnoloških podjetij. Hkrati bi naš center lahko bil zgled za druge države jugovzhodne Evrope, ki prav tako še nimajo takšnih centrov.«
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji