![Moški pred poškodovano stavbo v Kramatorsku. FOTO: Genya Savilov/AFP](https://www.delo.si/media/images/20230628/1472339.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
V ruskem raketnem napadu na mesto Kramatorsk na vzhodu Ukrajine je bilo v torek ubitih najmanj deset ljudi, vključno s tremi otroki, več deset ljudi pa je bilo ranjenih, so danes sporočile ukrajinske oblasti. Ruski izstrelki so zadeli restavracijo in nakupovalno območje, kjer je bilo v času napada veliko civilistov, poroča britanski BBC.
Ukrajinska državna služba za izredne razmere DSNS je danes na telegramu sporočila, da so reševalci do 7. ure po lokalnem času izpod ruševin potegnili osem trupel, vključno s trupli treh otrok. Kasneje je služba sporočila, da je število mrtvih deset. Po besedah tiskovne predstavnice DSNS so pod ruševinami še trije ljudje, katerih iskanje se nadaljuje.
Dva umrla otroka sta bila stara 14 let. Po navedbah mestnih oblasti naj bi šlo za dvojčici. Poleg tega sta umrla še 12-letni otrok in 17-letno dekle. Po navedbah kijevske nacionalne policije je bilo ranjenih najmanj 61 ljudi, poročajo tuje tiskovne agencije.
»Pod ruševinami so še vedno ljudje, saj gre za veliko restavracijo,« je dejal belgijski novinar Arnaud De Decker, ki je bil v restavraciji le nekaj minut pred napadom. Po njegovih besedah so se davi izpod ruševin še vedno slišali kriki ljudi, v času napada pa je v objektu domnevno do 80 strank in članov osebja.
Napad na središče Kramatorska se je zgodil v torek zvečer na območju, kjer so tudi stanovanjske hiše. Posnetki na družbenih omrežjih kažejo precejšnjo škodo na stavbah, od katerih so se nekatere spremenile v ruševine. Ruske sile naj bi poleg tega napadle tudi bližnjo vas.
Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je v odzivu dejal, da je napad dokaz, da si Rusija zasluži »le poraz in sodišče, pravična in zakonita sodišča za vse ruske morilce in teroriste«. Napad je obsodila tudi Bela hiša.
Iz Kremlja so medtem sporočili, da ruske sile v Ukrajini napadajo le vojaške cilje. »Napadi se izvajajo le na objekte, ki so tako ali drugače povezani z vojaško infrastrukturo,« je dejal tiskovni predstavnik Kremlja Dmitrij Peskov in poudaril, da Rusija civilne infrastrukture ne napada. Restavracija je bila sicer priljubljena med vojaki, novinarji in humanitarnimi delavci.
Napad je terjal največje število smrtnih žrtev od aprila, ko je v ruskem raketnem napadu na stanovanjsko stavbo v mestu Uman v osrednji Ukrajini umrlo 23 ljudi, med njimi trije otroci. V Kramatorsku, ki je bil že večkrat tarča ruskih raket, je bil zadnji obsežnejši ruski napad aprila lani, ko so rakete zadele železniško postajo in pri tem ubile 63 ljudi, navaja BBC.
Mesto, ki je imelo nekoč 150.000 prebivalcev, je sicer zadnje večje mesto pod ukrajinskim nadzorom na vzhodu države in pomembno logistično središče ukrajinskih sil. Od fronte je oddaljeno le okoli 30 kilometrov.
Zveza Nato je pripravljena na obrambo pred vsako grožnjo iz Moskve ali Minska, je medtem v torek zatrdil generalni sekretar zavezništva Jens Stoltenberg. Po njegovih besedah se bodo članice Nata na julijskem vrhu v Litvi dogovorile tudi o okrepitvi obrambe, zlasti z namenom zaščite članic, ki mejijo na Belorusijo.
»Prezgodaj je, da bi lahko dokončno ocenili posledice dejstva, da se je [vodja ruske zasebne najemniške vojske Wagner Jevgenij, op. STA] Prigožin preselil v Belorusijo, in najverjetneje se bo tudi del njegovih sil preselil v Belorusijo,« je po večerji v Haagu, ki jo je gostil nizozemski premier Mark Rutte, dejal prvi mož Nata.
Pri tem je zagotovil, da je Nato Moskvi in Minsku poslal jasno sporočilo, da bo zavezništvo zaščitilo vsako zaveznico in vsak centimeter Natovega ozemlja, ne glede na morebitno prisotnost Wagnerjevih sil v Belorusiji.
Po Stoltenbergovih besedah Zahod ne sme podcenjevati Rusije kljub kaosu konec tedna, ko so se Prigožinovi wagnerjevci uprli ruskemu vojaškemu vodstvu in krenili proti Moskvi, a upor kasneje prekinili. Kot je dejal, je ključno, da zaveznice še naprej podpirajo Ukrajino v boju proti ruski invaziji in da tlakujejo pot za članstvo Kijeva v Natu.
Rutte pa je med drugim zavrnil ponedeljkove trditve ruskega predsednika Vladimirja Putina, da si Zahod želi, da bi se Rusi pobijali med seboj. »Zavračam Putinove včerajšnje trditve, da si na Zahodu želimo, da bi Rusija zapadla v notranji kaos – nasprotno, nestabilnost v Rusiji povzroča nestabilnost v Evropi,« je poudaril.
Litovski predsednik Gitanas Nauseda, ki se je prav tako udeležil večerje, je v ponedeljek v luči Wagnerjevega upora in odhoda Prigožina v Belorusijo pozval h krepitvi vzhodnega krila Nata. Isti dan je Nemčija sporočila, da namerava v Litvi, ki bo 11. in 12. julija gostila vrh zavezništva, namestiti dodatnih 4000 vojakov.
Ukrajinska vlada je danes imenovala novega generalnega direktorja državnega orožarskega podjetja Ukroboronprom, s čimer želi pospešiti proizvodnjo orožja, vzpostaviti učinkovito protikorupcijsko infrastrukturo v podjetju in okrepiti učinkovitost obrambne industrije v državi.
Vlada je na čelo Ukroboronproma imenovala 31-letnega Hermana Smetanina, ki je doslej vodil tovarno oklepnih vozil v Harkovu na vzhodu države. Nadomestil je Jurija Husjeva, ki je bil na tem položaju od decembra leta 2020 in ga je v torek razrešil ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski. »Novoimenovani generalni direktor ima tri glavne naloge: povečati proizvodnjo streliva in vojaške opreme, vzpostaviti učinkovito protikorupcijsko infrastrukturo v podjetju in preoblikovati Ukroboronprom,« je pojasnil ukrajinski minister za strateške industrije in podpredsednik vlade Oleksander Kamišin.
V Ukroboronpromu so sicer združena vsa ukrajinska podjetja obrambne industrije v državni lasti. Kijev pa si od začetka ruske invazije prizadeva, da bi Ukroboronprom postal glavni motor, ki bi spodbujal obnovo gospodarstva v razdejani državi.
Kot so v torek poročali ukrajinski mediji, naj bi Zelenski od generalnega direktorja pričakoval pospešitev proizvodnje raket sapsan. Raketa, imenovana tudi hrim-2, lahko namreč doseže cilje na razdalji do 500 kilometrov in jo je Kijev po navedbah ruskih virov večkrat uporabil v napadih na polotok Krim, ki ga Moskva zaseda od leta 2014.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji