![V Pekingu so se voditelji oziroma visoki predstavniki iz 53 afriških držav zbrali na vrhunskem srečanju s kitajskim predsednikom Xi Jinpingom. FOTO: Ken Ishii/AFP](https://www.delo.si/media/images/20240904/1787755.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Odkar je Mongolija leta 1990 opustila enostrankarski sistem, s katerim je delovala kot nekakšen satelit Sovjetske zveze, je imela ta država dosledno vlogo svetilnika demokracije v tem delu sveta. S 3,3 milijona prebivalcev na površini, večji od 1,5 milijona kvadratnih kilometrov, ima samo dve sosedi.
S skoraj 8200 kilometrov mejne črte si z Rusijo deli mejo, dolgo 3500 kilometrov, s Kitajsko pa preostalih več kot 4600 kilometrov. Pogosto igra prav to dejstvo odločilno vlogo pri določanju političnega portreta te ponosne republike. Začenjamo s temi dejstvi, da bi bilo jasno, zakaj vodstvo v Ulan Batorju ni aretiralo ruskega predsednika Vladimirja Putina, ko je v ponedeljek prispel na tamkajšnje letališče. Kljub tiralici mednarodnega kazenskega sodišča.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Vsebine, vredne vašega časa, za ceno ene kave na teden.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji