![Pipe z ruskim plinom za Evropo se kljub vojni niso zaprle. FOTO: Denis Sinyakov/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20240902/1785837.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
EU si je zadala cilj, da se bo do leta 2027 odpovedala fosilnim gorivom iz Rusije. Pri sankcijah na ruske energente je bila – zaradi tveganja negativnih učinkov za gospodarstvo – pazljiva. Najprej jih je sprejela na premog, pozneje še na nafto. Prepovedi uvoza plina še ni bilo na mizi.
Delež ruskega plina se je z več kot 40 odstotkov pred vojno lani znižal na 8 odstotkov. Vključno z utekočinjenim zemeljskim plinom (UZP), ki ga države EU, kot so Belgija, Francija in Španija, ves čas na veliko kupujejo, je delež Rusije še vedno pod 15 odstotki.Povedni so zadnji izračuni bruseljskega inštituta Bruegel, po katerih je Rusija prvič po dveh letih po dobavah na drugem mestu, za Norveško in pred ZDA.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo za samo 9,99€ mesečno.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji