![Boji so prešli na rusko stran meje. FOTO: Aris Messinis/AFP](https://www.delo.si/media/images/20230522/1447574.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Ob ruski meji z Ukrajino so danes izbruhnili spopadi. Samooklicane proukrajinske ruske enote naj bi izvedle napad na Rusijo in zavzele obmejne vasi. Legija Svoboda Rusije, se opisuje kot protikremeljska milica, ki si prizadeva osvoboditi Rusijo Vladimirja Putina, trdi, da je prečkala mejo in zavzela naselje Kozinka. Enote v mesto Grayvoron v regiji Belgorod.
Milica je doslej obstajala predvsem na družbenih medijih, ni znano, da bi sodelovala v pomembnejših bitkah. Kaj točno se dogaja na terenu ni znano. Tako ruski kot ukrajinski uradniki so potrdili spopade na meji, na videoposnetkih, ki krožijo po družbenih medijih pa je videti oklepna vozila, ki prečkajo rusko mejno postojanko v bližini Grayvorona in ruske helikopterje, ki iztreljujejo rakete, poroča britanski medij Guardian.
Skupina saboterjev je danes iz Ukrajine vstopila v obmejno rusko regijo Belgorod, v spopadih pa je bilo ranjenih šest ljudi, je sporočil guverner regije Vjačeslav Gladkov in v regiji vzpostavil t. i. protiteroristični režim. »Razmere tukaj so zelo napete. Upam, da bo naša vojska svojo nalogo opravila v bližnji prihodnosti,« je dejal guverner in dodal, da ruski vojaki in pripadniki obveščevalne službe FSB izvajajo vse potrebne ukrepe »za odstranitev sovražnika«. Varnostne sile pomagajo civilistom zapustiti napadena območja.
Moskva je prepričana, da je bil namen čezmejnega vdora preusmeriti pozornost od mesta Bahmut. Usoda mesta je za zdaj še vedno nejasna, saj so ruske oblasti nedavno naznanile njegovo zavetje, Kijev pa je danes sporočil, da se spopadi za nadzor nad Bahmutom nadaljujejo.
Ukrajina je zanikala povezavo z domnevno ruskimi borci, češ da delujejo neodvisno in niso pod vojaškim nadzorom.
ZDA in mnoge druge Zahodne države so Ukrajini poslale orožje pod pogojem, da ga ne sme uporabiti za napade na območje Rusije. Ukrajina sicer zanika odgovornost za pogoste napade na rusko ozemlje, vključno z napadi na ruska letališča, energetsko infrastrukturo. Od začetka ruske invazije na Ukrajino je bila obmejna regija Belgorod večkrat tarča sabotaž in napadov, pri čemer je bilo doslej ubitih že več deset ljudi.
Ukrajinske oblasti so danes sporočile, da še vedno nadzirajo enega od predelov v mestu Bahmut, spopadi za njegov nadzor pa se nadaljujejo. Vodja ruske najemniške vojaške skupine Wagner Jevgenij Prigožin, ki je skupaj z ruskimi oblastmi nedavno naznanil zavetje mesta, pa je izjavil, da bo do 1. junija položaje Wagnerja v Bahmutu predal ruski vojski.
»Spopadi za mesto Bahmut se nadaljujejo,« je danes zatrdila namestnica ukrajinskega obrambnega ministra Hana Maljar in pojasnila, da so njihove enote ohranile nadzor nad enim od delov mesta. V nedeljo je tudi dejala, da so ukrajinske sile mesto delno obkolile, kar naj bi oteževalo sovražnikovo navzočnost v Bahmutu, poroča francoska tiskovna agencija AFP.
Prigožin je sicer v soboto zatrdil, da so njegove sile zavzele Bahmut, za kar jim je nato čestital tudi ruski predsednik Vladimir Putin. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski pa je kmalu za tem zanikal trditve ruske strani.
Kot je Prigožin danes zapisal na Telegramu, bodo njegove enote do 1. junija zapustile Bahmut in svoje položaje v mestu predale ruski vojski. Ob tem je dodal, da bo Wagner pred prenosom svojih položajev na obrobju mesta vzpostavil obrambne linije.
Ukrajinsko mesto Bahmut, kjer je pred vojno živelo približno 70.000 ljudi, je po večmesečnih srditih bojih med ruskimi in ukrajinskimi silami ostalo praktično brez civilnega prebivalstva. Obe strani sta v spopad vložili veliko moči, čeprav mesto po mnenju analitikov nima velike strateške vrednosti.
Rusija je danes ponoči z brezpilotnimi letali in manevrirnimi raketami napadla regijo Dnipropetrovsk na vzhodu Ukrajine. Ranjenih je bilo najmanj osem ljudi, od katerih so morali tri odpeljati v bolnišnico, je sporočil guverner regije Sergij Lisak in dodal, da je ukrajinska zračna obramba sestrelila 20 brezpilotnih letal in štiri rakete.
Lisak je na telegramu objavil tudi fotografije hudo poškodovanih stavb, vključno z zasebnimi hišami, stanovanjskimi bloki, ter avtomobilov.
Sestreljena brezpilotna letala so bila po navedbah ukrajinskih letalskih sil iranskega tipa šahed-136/131. Poleg tega so letalske sile Kijeva sporočile, da so sestrelile rusko bojno letalo suhoj su-35. Nad regijo Dnipropetrovsk so sicer ruske sile v nočnem napadu skupno izstrelile 16 raket različnega tipa, poroča nemška tiskovna agencija DPA.
Rusija je ta mesec po skoraj dvomesečnem zatišju in v luči prihajajoče ukrajinske protiofenzive okrepila raketne napade in napade z brezpilotnimi letali.
Ukrajinska jedrska elektrarna Zaporožje na jugu države, ki je bila danes začasno izključena iz ukrajinskega električnega omrežja, je nanj ponovno priklopljena, je sporočil ukrajinski upravljavec energetskih objektov Ukrenergo. Ob tem je zagotovil, da je elektrike dovolj za pokritje potreb potrošnikov, poroča francoska tiskovna agencija AFP.
»Elektrarna prehaja na napajanje iz ukrajinskega energetskega sistema,« je sporočil državni operater Ukrenergo. Pojasnil je, da »kljub jutranjemu napadu sovražnika ukrajinski energetski sistem deluje stabilno,« in zagotovil, da je elektrike dovolj za pokritje potreb potrošnikov.
Ruska uprava nuklearke Zaporožje je pred tem danes sporočila, da je elektrarna ponovno odrezana od električnega omrežja zaradi prekinitve visokonapetostnega voda in da njeno delovanje zagotavljajo rezervni dizelski generatorji. Po navedbah ukrajinskega jedrskega operaterja Energoatoma je bil izpad posledica ruskih nočnih zračnih napadov na sosednjo regijo Dnipropetrovsk, v katerih je bilo ranjenih najmanj osem ljudi.
Jedrska elektrarna Zaporožje je pod nadzorom ruskih sil od lanskega marca, v tem času pa je bila večkrat odrezana od ukrajinskega električnega omrežja. Elektrika je sicer nujna za delovanje črpalk za kroženje vode za hlajenje reaktorjev in bazenov z jedrskim gorivom.
Rezervni dizelski generatorji lahko potrebe elektrarne po navedbah Energoatoma zagotavljajo približno deset dni, kasneje pa lahko pride do nesreče z radioaktivnimi posledicami, če njeno zunanje napajanje ni obnovljeno. To je bil sicer že sedmi primer izpada elektrike v nuklearki, odkar so nadzor nad njo prevzeli Rusi.
Poleg izpadov elektrike strah pred jedrsko nesrečo vzbuja tudi občasno obstreljevanje v okolici objekta. V luči tega si Mednarodna agencija za jedrsko energijo (IAEA) že dlje časa prizadeva, da bi na območju elektrarne, vzpostavili varno cono in s tem zmanjšali tveganje za nesrečo.
Vodja IAEA Rafael Grossi je danes po izpadu elektrike v elektrarni na Twitterju zapisal, da so razmere na področju jedrske varnosti v objektu »izjemno ranljive« in vnovič pozval k dogovoru glede zaščite nuklearke, sicer največje v Evropi.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji