Ljubljana – Kupci že nekaj časa opažamo vse več hrvaških izdelkov na policah Mercatorjevih trgovin. Na družbenih omrežjih je zaslediti tudi informacije, da se vrste slovenskih dobaviteljev najboljšega soseda krajšajo, slišati je o pritiskih na cene in poskusih, da se jih zamenja z hrvaškimi dobavitelji. Ti pritiski naj bi bili po izjavah naših sogovornikov močni tudi pri izdelkih, ki jih prodajajo pod Mercatorjevo trgovsko znamko.
V Mercatorju potrjujejo, da se je delež slovenskih dobaviteljev izdelkov, ki jih prodajajo pod svojo trgovsko znamko, zmanjšal. Zdaj znaša delež v skupni prodaji 63 odstotkov. Koliko je znašal prej, niso razkrili, po naših informacijah pa je bil v preteklosti delež slovenskih dobaviteljev v trgovski znamki okoli dvajset odstotnih točk višji. Dobavitelji si o pritiskih seveda ne upajo javno govoriti, saj si zamere trgovcev, ki so kupci njihovih izdelkov ne morejo privoščiti.
63
-odstoten je delež slovenskih dobaviteljev v skupni prodaji izdelkov pod Mercatorjevo trgovsko znamko
![INFOGRAFIKA: Delo](/media/images/20191216/573172.width-660.jpg)
INFOGRAFIKA: Delo
Po trditvah naših sogovornikov je v menjave dobaviteljev v nekaterih primerih v preteklosti zahteval celo sam prvi mož propadlega Agrokorja
Ivica Todorić. »Nekatere menjave dobaviteljev so se zgodile iz ekonomskih razlogov, torej nižjih cen njihovih izdelkov, nekatere menjave slovenskih dobaviteljev pa so bile vse prej kot cenovno utemeljene. Ekonomskih razlogov za njihovo nadomestitev z drugimi dobavitelji ni bilo. Pritiski so bili veliki, bili so tudi posledica velikih pričakovanj hrvaških proizvajalcev iz sistema Agrokor,« razlaga sogovornik, ki je bil aktivni udeleženec pri takratnih in poznejših pogovorih Mercatorja z dobavitelji.
![Ivica Todorić že nekaj časa ni več tako prešerne volje, kot je bil v času, ko je njegov Agrokor prevzemal Mercator. FOTO: Boris Kovačev/CROPIX](/media/images/20191216/573160.width-660.jpg)
Ivica Todorić že nekaj časa ni več tako prešerne volje, kot je bil v času, ko je njegov Agrokor prevzemal Mercator. FOTO: Boris Kovačev/CROPIX
Tako so v najboljšem sosedu v programu trgovske znamke zamenjali moko slovenskega proizvajalca, narejeno iz slovenske pšenice, s hrvaško, podobno se je zgodilo s slovenskim proizvajalcem olja za Mercatorjevo blagovno znamko. Enaka je bila usoda dobavitelja Vinske kleti Goriška brda ter dobavitelja kisa in sveč.
Tisti dobavitelji, ki so ostali, so bili soočeni tudi s slabšimi pogoji plačil. Pritiski so se po neuradnih informacijah dogajali tudi pri zamikih samih plačil slovenskim dobaviteljem, tudi na račun zamika plačil slovenskim dobaviteljem. Srbski dobavitelj olja za Mercatorjevo trgovsko znamko je bil deležen celo avansov.
![Tomaž Žnidarič, predsednik uprave Ljubljanskih mlekarn<br />
FOTO: Uroš Hočevar/Delo](/media/images/20191216/572939.width-660.jpg)
Tomaž Žnidarič, predsednik uprave Ljubljanskih mlekarn
FOTO: Uroš Hočevar/Delo
Tomaž Žnidarič,
direktor Ljubljanskih mlekarn
Proizvajalci mlečnih izdelkov in sladoleda najbolj občutimo pritisk dveh hrvaških proizvajalcev, ki sta na slovenskem trgu močno prisotna. Za Mercator proizvajamo tudi različne mlečne izdelke za njihove trgovske blagovne znamke. Pritiska pri proizvodnji izdelkov za trgovske blagovne znamke zaradi tujih dobaviteljev ne občutimo in nobenega izdelka zaradi tega nismo nehali izdelovati.
Na začetku leta 2015 so imeli v Mercatorju na policah 5260 izdelkov, ki so jih prodajali pod lastno trgovsko znamko. Med njimi je bilo 1289 artiklov iz Slovenije, z njimi pa so naredili 70 odstotkov prometa med vsemi izdelki trgovske znamke. Število izdelkov Mercatorjeve trgovske znamke se je do letos zmanjšalo na skupaj 3122, ključni vzrok je izločanje določenih tekstilnih izdelkov.
![Tomislav Čizmić, predsednik uprave Skupine Mercator<br />
FOTO: Jure Eržen/Delo](/media/images/20191216/572940.width-660.jpg)
Tomislav Čizmić, predsednik uprave Skupine Mercator
FOTO: Jure Eržen/Delo
Tomislav Čižmić,
predsednik uprave Mercatorja
(kaj pravijo o dobaviteljih v svojih dokumentih, o.p.)
Na leto opravimo za 500 milijonov evrov nakupov pri slovenskih dobaviteljih. Šestinsedemdeset odstotkov prodaje izdelkov trgovske znamke v kategorijah sveže hrane (mlečni izdelki, delikatesa, kruh in podobno) je slovenskih, 45 odstotkov vse nabavljene zelenjave sestavljajo slovenski izdelki, odkupimo vse razpoložljivo slovensko svinjsko meso na trgu – samopreskrba s slovenskim svinjskim mesom je 30-odstotna.
Novi lastnik, novi »prijemi«
Pred časom smo v
Delu razkrili, da je bil nekdanji
izvršni podpredsednik Agrokorja Darko Knez prek dveh podjetij (Labud in Badel), v katerih je bil direktor, prokurist in solastnik, pomemben dobavitelj Mercatorja. Dobavljal je tudi izdelke pod trgovsko blagovno znamko. Knez ni več nadzornik, je pa še vedno dobavitelj.
Poprevzemno dogajanje v Mercatorju, ki za zdaj še ni prenesen na družbo Fortenova, naslednico propadlega Agrokorja, je spremljalo pisanje, da je bilo stiskanje dobaviteljev v preteklosti v primerjavi z Agrokorjevimi prijemi prav nežno, dobavitelji so bili soočeni celo s »predlogi«, naj prispevajo na poseben račun deset odstotkov letnega prometa, ki so ga ustvarili bodisi v Mercatorju ali Konzumu.
Pisali smo že, da se je po Agrokorjevem prevzemu Mercatorja po letu 2014 na trgovskih policah opazno povečalo število hrvaških izdelkov, kar se močno pozna tudi v skupnem uvozu hrane iz sosednje Hrvaške. Podatki kažejo, da iz sosednje države uvozimo petkrat več mlečnih izdelkov in jajc ter dvakrat več pijač. Zelenjave in sadja uvozimo trikrat več kot pred leti, uvoz mesa v Slovenijo se je od leta 2012 celo podeseteril. Podobna je slika tudi pri drugih živilskih izdelkih. Uvoz žita in izdelkov iz žit se je povečal za več kot štirikrat.
Komentarji