Neomejen dostop | že od 9,99€
V kampanji My Voice, My Choice (moj glas, moja izbira) so prag, potreben, da evropski komisiji predložijo državljansko pobudo za varen in dostopen splav, dosegli v desetih državah. S tem so na polovici poti, da bi zaščitili pravice žensk, zbrati morajo namreč še okoli 450.000 podpisov.
Kampanjo My Voice, My Choice, ki jo koordinira Inštitut 8. marec, so začeli 24. aprila. Za predložitev državljanske pobude evropski komisiji morajo v enem letu zbrati milijon podpisov in preseči nacionalni prag podpisov v vsaj sedmih evropskih državah.
Presegli so ga v Sloveniji, Hrvaški, Grčiji, Franciji, Španiji, Nemčiji, Romuniji, Avstriji ter na Poljskem in Finskem. Otežen dostop do splava ne pomeni le tveganja za telesno zdravje žensk, temveč tudi neupravičeno ekonomsko in duševno breme za ženske in družine. Mnogo žensk si plačljiv splav težko privošči.
V Avstriji so pred dnevi v kampanji zbrali več kot 16.000 podpisov. Splav je pri njih sicer dovoljen, a je največja ovira za ženske, kako najti zdravnika, ki bi ga opravil. Stroka ocenjuje, da v Avstriji na leto izvedejo med 30.000 do 40.000 splavov, uradnih statistik ni, ker morajo ženske poseg običajno plačati same – izjema, ki jo krije zdravstvena zavarovalnica, je splav iz zdravstvenih razlogov.
Splav stane od 350 (v dunajski bolnišnici) pa vse do dobrih 800 evrov v zasebnih ambulantah oziroma v različnih regijah. V Avstrijo se na poseg odpravi tudi mnogo Madžark, ki morajo doma skozi grozljive postopke – v skladu z odlokom iz leta 2020 morajo namreč ob vlogi za splav predložiti zdravniško potrdilo, v katerem je navedeno, da so bile »seznanjene z dejavniki, ki kažejo na prisotnost življenjskih funkcij zarodka«. Pred prekinitvijo nosečnosti morajo poslušati srčni utrip zarodka.
Da se število splavov ne zmanjša, če se reproduktivno zdravje obravnava kot razkošje, opozarjajo pri kampanji My Voice, My Choice. S tem se ženske zgolj sili v nevarne splave. Na Poljskem, ki ima kljub menjavi oblasti še vedno eno najbolj strogih zakonodaj glede pravice do splava, so lani opravili zgolj 425 zakonitih posegov – več kot polovico manj kot leta 2020, preden so uveljavili prepovedi, a še vedno precej več kot v letih 2021 in 2022.
»To je lahko znak, da so zdravniki začeli širiti nabor razlogov, ki se nanašajo na ogroženost zdravja ali življenja nosečnice,« so zapisali pri aktivistični skupini Legalna Aborcja in dodali, da je žal moralo umreti več žensk, preden so končno začeli izvajati splave vsaj v tistih skrajnih primerih, ki jih dopušča zakon. Leta 2020 so na Poljskem zakonito opravili 1076 splavov, leto kasneje samo še 107. Po podatkih tamkajšnjega ministrstva za zdravje število zakonitih splavov od takrat stalno narašča, skoraj vsi so upravičeni z ogrožanjem življenja ali zdravja matere.
V nekaterih državah iniciativa – pričakovano – ni naletela na odobravanje. Najmanj podpisov so zbrali v Luksemburgu (le 382), Latviji, Estoniji, na Danskem in Cipru. Članice in člani gibanja #aufstehn iz Avstrije menijo, da za to obstajajo različni razlogi: »V posameznih državah je težje pridobiti pozornost javnosti, v drugih mediji težje pišejo o vprašanjih, kot je pravica do splava. Drugi dejavnik bi lahko bil, da zahteve glede podatkov za podpis peticije niso enake v vseh državah.«
Pomembno je, kot poudarjajo tudi v gibanju #aufstehn, da se glasno govori o pomenu pravice do splava: »Ženske govorijo o svojih izkušnjah s splavom, dostopu do njega in tudi o napačnih informacijah, ki se širijo. Nedavno je minister za zdravje Johannes Rauch iz stranke Zelenih izjavil, da splav ne bi smel biti del avstrijskega kazenskega zakonika. In to je bil tudi eden od ciljev gibanja #aufstehn ob začetku kampanje – želeli smo razširiti ozaveščenost in spodbuditi ljudi k pogovoru, ker glede dostopa do splava v Avstriji ni vse dobro urejeno.«
Neprimernim in žaljivim komentarjem se tudi oni niso mogli izogniti, posamezniki so verbalno žalili tudi zdravnike, ki sodelujejo z njimi v kampanji, pritiskali so, da bi v zvezni deželi Predarlska otežili pot do splava, in nadlegovali ljudi, ki podpirajo pravico žensk do odločanja o lastnem telesu. Jeseni bo na volitvah v Avstriji tudi ta tema zelo verjetno predmet političnih kampanj.
Podporniki kampanje evropsko komisijo pozivajo, naj predloži predlog finančne podpore državam članicam, ki bi v skladu z notranjim pravom lahko omogočile varno prekinitev nosečnosti vsaki ženski v Evropi, ki še nima dostopa do varnega in zakonitega splava. Med potencialnimi rešitvami vidijo mehanizem prostovoljnega sodelovanja, v katerega bi se države članice vključile na lastno pobudo in kot nadomestilo prejele finančno podporo EU.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji