V Tolminu je v soboto potekalo 49. Srečanje Slovencev iz Videmske pokrajine in Posočja, ki sta se ga udeležila tudi minister za kulturo
Dejan Prešiček in minister za Slovence v zamejstvu in po svetu
Peter Jožef Česnik. V sklopu dogodka je potekal tudi delovni posvet županov in predstavnikov raznih institucij z obeh strani meje.
Na posvetu je bil predstavljen aktualni razpis na čezmejnem programu sodelovanja Slovenija-Italija, izvedli pa so tudi delavnico za oblikovanje projektnih predlogov, usmerjenih v krepitev čezmejnega sodelovanja.
![Peter Jožef Česnik, minister za Slovence v zamejstvu in po svetu. FOTO: Jože Suhadolnik](/media/images/20200911/286131.width-660.jpg)
Peter Jožef Česnik, minister za Slovence v zamejstvu in po svetu. FOTO: Jože Suhadolnik
»Jasno je, da so na slovenski strani zainteresirani partnerji občin Kanal ob Soči, Kobarid in Posoški razvojni center, na drugi strani pa se bodo župani še posvetovali in poskušali prepričati tudi Deželo Furlanijo - Julijsko krajino, da vstopi v ta projekt, kar bi bila dobra odločitev in verjamem, da bi s kvalitetnim partnerstvom, ki na slovenski strani že obstaja, to lahko pripeljalo do uspešne prijave in pridobitve sredstev na tem projektu,« je po posvetu povedal tolminski župan
Uroš Brežan.
Med skupnimi točkami obmejnega prostora Brežan vidi dolino Idrije, območje Kolovrata, Matajurja in Kanina, izzive pa za obe strani predstavljajo reševanje demografske problematike, vzpostavljanje mreže javnih prevozov ter čezmejnih kolesarskih in pohodniških poti.
![Tako je srečanje izgledalo leta 2012. FOTO: Blaž močnik](/media/images/20200911/286130.width-660.jpg)
Tako je srečanje izgledalo leta 2012. FOTO: Blaž močnik
Po posvetu je v dvorani Kinogledališča Tolmin potekala še osrednja prireditev, ki so jo oblikovali kulturni ustvarjalci iz Tolminske in Benečije. Na njej je kot slavnostni govornik nastopil minister za kulturo . »Naša naloga je, da najdemo perspektivo, da pomagamo, da se bo ta del Slovenije in Italije razvil in omogočal mladim, da bodo lahko ostali v teh krajih, predvsem pa, da bodo lahko v skupnem sožitju gojili svoj jezik in kulturo. Zavzemal se bom za to, da bomo pomagali ohranjati slovenski jezik in kulturo na obeh straneh meje. Vsem želim v novem letu čim več miru, predvsem pa strpnosti in da ne bi popustili silam, ki gradijo nov svet na sovraštvu, strahu in drugih emocijah, ki smo jih že preživeli in jih danes ne potrebujemo,« je minister izpostavil v svojem govoru.
Na prireditvi so podelili tudi letošnje Gujonovo priznanje. Prejelo ga je Kulturno društvo Rečan Aldo Klodič za 50-letno neutrudno delovanje na območju Rečanske doline in celotne Benečije. Med pomembnejše dejavnosti društva sodi predvsem izvedba festivala
Senjam beneške piesmi, ki združuje predvsem mladino, ki na festivalu vsako leto predstavi nove skladbe v nadiškem, terskem in rezijanskem narečju. Društvo je bilo aktivno tudi na gledališkem in glasbenem področju ter pri organizaciji različnih tečajev, konferenc in družabnih dogodkov. Leta 1978 so pripravili dokument za Konferenco o etnično-jezikovnih skupinah Videmske pokrajine, v katerem so predstavili in zahtevali priznanje pravic slovenske manjšine, kot to določa ustava, leta 1984 pa so izdali Drugi dokument o zahtevi po globalni zaščiti.
Komentarji