![Na primarju predlagajo razbremenitve zdravstvenih delavcev vseh tistih del, za katera ni zahtevana diploma ali specializacija. FOTO: Igor Modic](https://www.delo.si/media/images/20220607/1213123.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Pred današnjim posvetom Zdravniške zbornice Slovenije o primerih dobrih praks v zdravstvu je minister za zdravje Danijel Bešič Loredan potrdil, da so predlogi za rešitev največjih težav v zdravstvu že sestavljeni in so bili na kratko predstavljeni premieru Robertu Golobu. V kratkem se bo začelo koalicijsko usklajevanje zakona.
Katera področja bo vključeval, je Bešič Loredan že nakazal v svoji predstavitvi pred državnim zborom, a deležnike bolj zanima, kakšni bodo predlogi za reševanje konkretnih situacij. Zato je družinski zdravnik in predsednik odbora za osnovno dejavnost na Zdravniški zbornici Slovenije Rok Ravnikar dejal, da bodo počakali, kaj se bo zgodilo. Zanima ga, kako ambiciozni so odločevalci, katerih potez se bodo najprej lotili in zanje prevzeli tudi odgovornost.
Ravnikar meni, da bi bilo najprej treba pritisniti zasilno zavoro, da se ustavi bežanje kadra iz primarnega zdravstva. »Rešitve so znane in so bile večkrat predlagane. Katere bodo izbrali, bomo videli v prihodnjih dneh v okviru interventnega zakona.«
Poleg tega na primarni ravni predlagajo razbremenitve zdravstvenih delavcev vseh tistih del, za katera ni zahtevana diploma ali specializacija. »Tega je veliko. Seveda so razlike v tem, koliko je kdo sposoben. Super talentirani posamezniki v svojih ambulantah delajo čudeže, a tega ne moremo pričakovati od večine. Tu mora naproti priti sistem, ki bo odvzel administrativne obremenitve ali v tim dodal kader. Na osnovni ravni je tim v sestavi sestra in zdravnik enak že od 80 let, obremenitve pa so se v tem času neprimerno povečale,« je bil jasen Ravnikar.
Pričakujejo tudi razglasitev nekaterih poklicev v zdravstveni negi in na primarni ravni za deficitarne, kar bi po njegovih besedah omogočilo nagrajevanje zaposlenih na primarni ravni.
Po njegovi oceni bi na primarni ravni lahko veliko spremenili že z letnim vložkom nekaj deset milijonov evrov, učinek pa bi bil v primerjavi z vsem denarjem, ki ga vložimo v zdravstvo, zelo velik, saj primarna raven oskrbi 80 odstotkov pacientov. »Takega rezultata za tako majhen vložek ne da noben drug sistem v zdravstvu kot primarna raven.«
V pediatriji pričakujejo, da bo minister nadaljeval delo tam, kjer ga prejšnjemu ministru ni uspelo končati. Med drugim želijo, da bodo za izvajanje novele pravilnika o izvajanju preventivnega zdravstvenega varstva na primarni ravni zagotovljena denarna sredstva. »Pričakujemo, da bo minister odprl aneks 2 k splošnemu dogovoru. S tem bi zagotovili centralno vodenje in analiziranje podatkov, ki jih zajemamo s sistematskimi pregledi,« je na novinarski konferenci v sklopu današnjega dogodka na Zdravniški zbornici Slovenije povedala pediatrinja Bernarda Vogrin.
Izpostavila je še pozabljeno generacijo mladostnikov in mladih odraslih. »Odkar ni specializacije iz šolske medicine, se pediatri med izobraževanjem ne izobrazimo dovolj o problemih mladostnikov. To je veja medicine, ki se v svetu zelo hitro razvija in je v Sloveniji še nimamo.«
Znano je, da naj bi bili glavni poudarki interventnega zakona namenjeni blaženju posledic epidemije zaradi covida-19. Z njim bodo določili nekatere poklice v zdravstvu kot deficitarne, prav tako bodo iskali rešitve za hitrejše pridobivanje zdravniškega kadra iz tujine. V zakonu bo tudi prestrukturiranje svetov zdravstvenih zavodov in povečanje obsega opravljenih programov, kar naj bi skrajšalo čakalne dobe.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji