![Zobozdravstvene ambulante, ki imajo mednarodno akreditacijo, lahko preštejemo na prste ene roke, pravijo naši viri. Foto Dejan Javornik](https://www.delo.si/media/images/20230306/1396479.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
V razpisu za podelitev koncesij za opravljanje javne službe na področjih čeljustne in zobne ortopedije v zobozdravstveni dejavnosti ter oralne kirurgije in maksilofacialne kirurgije v zobozdravstveni dejavnosti, ki se je zaključil konec januarja, prinaša dodatne točke mednarodna akreditacija v zdravstvu. Zakaj bi to lahko bilo tako sporno?
Opozorjeni smo bili, da bi lahko bil omenjeni razpis pisan za nekoga, ki že ima mednarodno akreditacijo ali pa se s tem poslom ukvarja, saj si zdaj vsak, ki bi kandidiral na razpis, želi akreditacijo, ki mu prinaša določeno prednost. Kot so še dodali viri, je mednarodna akreditacija v zobozdravstvu zelo redka.
Šli smo po sledi zgodbe in ugotovili, da razpis določa več, kot zahteva Uredba o programih storitev obveznega zdravstvenega zavarovanja, zmogljivosti, potrebnih za njegovo izvajanje in obsegu sredstev v letu 2023, ki nadomešča splošni dogovor za bolnišnice. Na razpis za koncesije uredba sicer neposredno ne vpliva, je pa nenavadno, da je iz nje razvidno, da morajo biti sistemi vodenja kakovosti od 1. januarja 2024 pri vseh javnih in zasebnih zdravstvenih organizacijah ocenjeni po enem izmed mednarodnih standardov, v razpisu pa je kot eden od teh standardov eksplicitno določena akreditacija. Če strnemo, lahko rečemo, da na ministrstvu levica ne ve, kaj dela desnica.
Že pred časom so tako v SIQ kot v družbi Bureau Veritas javno pojasnili, da ni racionalnih razlogov za poveličevanje akreditiranja, saj je to zgolj eden od načinov ocenjevanja, ki ne izkazuje boljše kakovosti zdravstvenega izvajalca kot certifikata za standarda ISO 9001 in EN 15224, ki ju imajo številni slovenski zdravstveni domovi.
Spomnimo, da je bila akreditacija od leta 2012 pa do vključno leta 2015 sestavni del splošnega dogovora za bolnišnice in obvezna, sicer se je upošteval 0,3-odstotni odbitek proračuna bolnišnice. Kljub temu da od leta 2016 to ne velja več, je večina bolnišnic akreditiranje ohranila. V zadnjem obdobju se na razpise bolnišnic za akreditacijo večinoma prijavi samo en ponudnik, družba AACI. Ta ima družinske povezave z ljubljansko ortodontsko ambulanto, ki pa že ima koncesijo in se na tokratni razpis ni prijavila.
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji