![Vsi učenci in dijaki se bodo od srede samotestirali v šolah. FOTO: Tobias Schwarz/AFP](https://www.delo.si/media/images/20211112/1068916.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Včeraj sprejeti vladni odlok določa, da se bodo učenci in dijaki v šolah samotestirali od srede, 17. novembra, v ponedeljek pa še doma. Po novem v odloku piše, da je samotestiranje obvezno, učenci in dijaki pa ga bodo izvajali trikrat na teden pod nadzorom osebe, ki jo bo določil ravnatelj. Čeprav je državni sekretar na ministrstvu za izobraževanje Damir Orehovec včeraj dejal, da se bodo otroci s posebnimi potrebami samotestirali v domačem okolju, odlok tega ne določa. Samotestiranje v šoli bo štelo tudi za udeležbo v obšolskih dejavnostih.
Osnovnošolci bodo morali za samotestiranje v šoli imeti soglasje staršev, nekatere šole so soglasja že začele zbirati. Če se otroci ne bodo želeli samotestirati ali nositi maske, mora šola zanje organizirati izobraževanje na daljavo. Za dijake, ki se ne bodo samotestirali, srednjim šolam ni treba organizirati izobraževanja na daljavo. Učencem in dijakom, ki izpolnjujejo pogoj PCT, se ni treba samotestirati. Kot so odgovorili z ministrstva za izobraževanje, podpisana izjava staršev, da otrok izpolnjuje pogoj PCT, ni dovolj: »Da učenec ali dijak izpolnjuje pogoj PCT, mora dokazati z ustreznim potrdilom.«
Osnovnošolski ravnatelji so se danes že sestali na usklajevalnem sestanku. Kot je dejal predsednik Zveze ravnateljev in pomočnikov ravnateljev Gregor Pečan, samotestiranje podpirajo, a so razočarani, da vlada ni prisluhnila šolam in staršem, da bi se otroci do 12. leta samotestirali doma. Pečan je dejal, da sočasno organiziranje pouka za otroke, ki bodo samotestirani, in tiste, ki bodo na daljavo doma, ni možno: »V večini šol to ni izvedljivo. Gre za še en kazenski ukrep, ko poskušajo disciplinirati šole in starše.«
V zvezi ravnateljev so v izjavi za javnost zapisali, da od svojih stališč ne odstopajo, a so »dolžni upoštevati in izvajati odlok vlade«. Dodali so, da hibridnega pouka ne podpirajo: »Pouk na daljavo je resda možen, ni pa enakovreden pouku v šoli in zavedati se je treba, da ga bodo šole izvajale različno glede na svoje zmožnosti.«
Odgovorov, kaj bodo naredili, če bo otrok v šolo prišel, pa se ne bo hotel testirati, ravnatelji nimajo. Nekateri starši so že napovedali proteste pred šolami, v zvezi ravnateljev prosijo vse, da šole potrebujejo stabilnost in mir: »Vsa nestrinjanja z ukrepi naslovite na odločevalce, napovedane proteste pred šolami pa opustite, saj ne bodo pripomogli k reševanju situacije niti ne bodo v luči delovanja našega skupnega cilja, to je dobrobit otrok.«
Če se otroci ne bodo samotestirali v šoli in se bodo izobraževali na daljavo, staršem ne bo pripadalo nadomestilo iz naslova višje sile v skladu z zakonom o nujnih ukrepih na področju zdravstva, so za Delo pojasnili z ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Kot so zapisali, v tem primeru namreč »ni podana zunanja objektivna okoliščina nemožnosti institucionalnega varstva, hkrati pa v tem primeru tudi niso izpolnjeni vsi elementi višje sile, kot so določeni v obligacijskih razmerjih. Takšen dogodek (šolanje na daljavo zaradi odločitve staršev o netestiranju otroka s HAG-testi za samotestiranje) namreč ni zunanji dogodek, nepričakovan dogodek ter dogodek, ki se mu ni mogoče izogniti ali ga odvrniti. Nemožnost institucionalnega varstva je v takšnem primeru posledica odločitve staršev, in ne višje sile zaradi zunanje objektivne okoliščine.«
Starši se bodo za odsotnost z dela morali z delodajalcem dogovoriti na drugi podlagi.
Civilna iniciativa Otrok ne damo je proti samotestiranju otrok v šolah zbrala več kot 44.000 podpisov. Že včeraj so napovedali bojkot šole, če odloka vlada ne bo spremenila. Predstavnica iniciative Esmeralda Vidmar je odgovorila, da bodo starše pozvali k ukrepanju: »Pisanju kazenskih ovadb zoper vse odgovorne in sočasno bojkotu šole, ki je s tem trenutkom daleč od varnega koncepta šolanja. Osnovna šola je še vedno obvezna, z današnjim odlokom pa sočasno postaja polje izrazite diskriminacije.«
Vidmarjeva je spomnila, da je ustavno sodišče pred časom že odločilo, da ni v pristojnosti ministra, da sam odreja pogoje za način pouka. »Kolikor nam je znano, imajo učitelji možnost ugovora vesti. Upamo, da se bodo te možnosti poslužili v največji možni meri,« je še dejala Vidmarjeva. Dodala je, da je »skrajno nesprejemljivo in neodgovorno na takšen način odvzemati otrokom pravico do izobraževanja, njihovim staršem pa starševske pravice. Pravice obojih so kljub grobemu tako rekoč vsakodnevnemu kršenju še vedno ustavno varovane in neodtujljive.«
Odločitev vlade, da učenci in dijaki, ki se ne bodo samotestirali, ne smejo v šolo, je pravno sporna tudi po mnenju Sviza. Kot je sporočil glavni tajnik Branimir Štrukelj, gre »za nesprejemljiv in pravno sporen poseg v ustavno pravico otrok do izobraževanja. Ločevanje otrok istega razreda pri načinu izobraževanja je nesprejemljiv, ker otroke istega razreda postavlja v neenak položaj, saj izobraževanja na daljavo nikakor ni mogoče enačiti z izobraževanjem v šoli. Takšna odločitev je še posebno pereča ob trenutnih tehničnih in kadrovskih omejitvah šol pri zagotavljanju tako imenovanega hibridnega izobraževanja, ki so vladi in ministrstvu znane.«
Tudi v Svizu so spomnili na odločitev ustavnega sodišča in dodali, da Sviz »kot predstavnik zaposlenih v skladu s predpisi in sodno prakso takšnega ukrepa ne moremo pravno izpodbijati. Potreben pravni interes za to lahko izkažejo zgolj starši. Sviz bo k spremembi odloka pozval vlado in ministrstvo za izobraževanje.«
V Svizu vztrajajo, da odlok določa, da zaposleni samotestiranje zgolj nadzirajo, ne pa tudi morda skrbijo za pravilno ravnanje v skladu s priporočili. Dodajajo še, da je treba vse ure dela, ki bodo potrebne za izvajanje samotestiranja šteti v delovni čas delavca in jih ustrezno evidentirati.
Od prihodnjega tedna bodo v šolah obvezne tudi kirurške ali FFP2 maske. Čeprav jih je država zapovedala, pa jih staršem ne bo pomagala zagotoviti. Kot so odgovorili z ministrstva za izobraževanje, so vzgojno-izobraževalnim zavodom zagotovili sredstva za nakup zaščitne opreme, kamor sodijo tudi maske: »Zavodi so za ta namen doslej skupaj prejeli 11 milijonov evrov. Sprostile so se tudi blagovne rezerve, tako je zavodom preko lokalne skupnosti oziroma lokalnih izpostav civilne zaščite omogočeno, da si priskrbijo še dodatno zaščitno opremo. Za učence in dijake morajo za maske primarno poskrbeti starši oziroma njihovi skrbniki, če pa se zgodi, da učenec oziroma dijak masko pozabi, lahko zanjo zaprosi tudi v šoli in masko tudi dobi.«
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji