![V Sloveniji obeležujemo državni praznik. FOTO: Jure Eržen/Delo](https://www.delo.si/media/images/20220427/1183869.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Slovenija danes praznuje dan upora proti okupatorju, s katerim se spominjamo slovenskega odporništva in nastanka Osvobodilne fronte (OF), ključne odporniške organizacije Slovencev v drugi svetovni vojni. Osrednja slovesnost je potekala v torek na Mali Gori nad Ribnico, danes pa je državljane nagovoril predsednik republike Borut Pahor. Med drugim je izpostavil, da današnji praznik slavi uporništvo, saj smo se Slovenci v polpretekli in novejši zgodovini dvakrat postavili po robu okupatorju. »Uporništvo, se zdi, je skozi naše narodno zorenje postalo del narodnega značaja,« je dejal.
Pahor je v nagovoru državljanom v predsedniški palači poudaril, da bo narod, ki ima moralni prav, na koncu vedno zmagal v boju proti okupatorju, ne glede na njegovo vojaško silo. »To velja danes in velja za vojno v Ukrajini, kjer ima ukrajinski narod moralni prav,« je dejal.
V Sloveniji si po besedah predsednika republike želimo, da bi bilo trpljenja v Ukrajini čim prej konec, da bi nastopil mir in da bi se spori, zapleti in razhajanja med dvema sosednjima državama urejali po mirni poti: »V tem smislu naj bo danes naš državni praznik klic solidarnosti z ukrajinskim narodom, hkrati pa tudi klic k miru in mirnemu reševanju tega spora in vseh sporov po vsem svetu, da bi lahko v Evropi in v mednarodni skupnosti vladala mir in varnost, ki si ju otroci zaslužijo, da bi lahko razvili svoje talente in sanjali svoje sanje.«
Pahorju se zdi pomembno, da ne pozabimo najbolj slavnih dni svoje zgodovine, saj iz njih črpamo narodni pogum in moralni credo. Med te »sijajne zgodovinske dogodke« po njegovih besedah sodi tudi partizansko gibanje sredi prejšnjega stoletja, »ki mu je v sodelovanju z zavezniki uspelo osvoboditi Evropo fašističnega in nacističnega jarma«.
»Če smo sredi druge svetovne vojne stali na različnih bregovih«, pa se to po besedah Pahorja ni zgodilo, ko smo se osamosvajali in branili odločitev, da ustanovimo lastno državo. »Takrat - tudi zavedajoč se nevarnosti vnovičnega bratomornega boja - smo stopili skupaj in obranili našo domovino, našo državo, ki jo danes ohranjamo in razvijamo za interese in sanje naših otrok in njihovih otrok,« je sklenil nagovor.
Predsedniku republike se je z nagovorom pridružil tudi predsednik Zveze združenj borcev za vrednote NOB Slovenije Marijan Križman. Med drugim je dejal, da nas današnji praznik uči in spominja, da smo vedno dosegli svoje cilje, kadar smo se skupaj tako odločili. Poudaril je, da je osvobodilni lok od generala Maistra preko narodnoosvobodilnega boja vodil v samostojno Slovenijo.
V počastitev državnega praznika so imeli v predsedniški palači danes dan odprtih vrat, pred predsedniško palačo pa je bila postrojena častna straža Garde Slovenske vojske. Pred slovesnostjo v predsedniški palači sta Pahor in Križman položila venca k spomeniku OF v Rožni dolini.
Predsednik DZ Igor Zorčič je v poslanici ob dnevu upora proti okupatorju ocenil, da ima Slovenija odlične razvojne možnosti, zato si je treba prizadevati za njihovo uresničitev. V spremenjenem mednarodnem okolju bo ta naloga zahtevna, je zapisal, a Zorčič ne dvomi, »da se bomo tudi tokrat, kot vselej ob težkih trenutkih, zmogli poenotiti«.
V uvodu je Zorčič ocenil, da so Slovenci globoko zavezani ideji miru in svobode, medsebojnemu spoštovanju in solidarnosti vseh ljudi in narodov ter nikoli niso začeli vojne: »Smo se pa v svoji zgodovini neprestano upirali krivicam in se v številnih vojnah borili za pravo, pravično stvar, in zmagali.« Tudi leta 1941, ko smo se skupaj z zavezniki uprli grozečemu terorju nacizma in fašizma, smo stopili na pravo stran zgodovine, je ocenil.
Z dnevom upora proti okupatorju se v Sloveniji po navedbah Zorčiča »simbolno zahvaljujemo padlim junakom za njihovo neprecenljivo dejanje osvoboditve slovenskega ozemlja in Slovencev v drugi svetovni vojni«, pri čemer je opozoril, da »žrtve zgodovinskega boja za svobodo in obstoj ne smejo biti nikoli pozabljene«.
Dotaknil se je tudi nekaterih aktualnih dogodkov, med drugim zadnjih volitev v DZ. Na njih se, kot je dejal, »državljanke in državljani niso pustili preslepiti z vladnimi 'bombončki', pač pa so svoj glas dali upanju v demokracijo, spoštljivo in pravično oblast ter svobodo medijev«. »Dali pa so tudi glas proti reinterpretaciji zgodovine, omalovaževanju narodnoosvobodilnega boja in na drugi strani poveličevanja kolaborantov. In glas za Evropo, ki temelji na demokraciji, svobodi in vladavini prava,« je zapisal.
Glede vojne v Ukrajini ocenjuje, da je bil z napadom Rusije »na neodvisno in suvereno Ukrajino mir na stari celini brutalno pokopan«. »V luči ukrajinske vojne je letošnji dan upora proti okupatorju še toliko bolj pomenljiv, saj vnovič potrjuje pomen miru in sodelovanja,« je opozoril. Slovenci smo sicer po njegovih navedbah tudi tokrat »izkazali solidarnost s trpečim ukrajinskim narodom, slovenska politika pa z vsemi diplomatskimi napori podpira ukrajinska prizadevanja za čimprejšnji mir«.
»Prepričan sem, da Slovenija kot članica zveze Nato v okviru svojih pristojnosti in zmožnosti tvorno prispeva k doseganju miru v Ukrajini in da bo še naprej izvajala svoje temeljno poslanstvo zaščite slovenskega naroda in ozemlja, pri čemer pa mora država skrbeti za njeno kadrovsko, strokovno in materialno opremljenost,« je zapisal.
»Imamo odlične razvojne potenciale, zato si prizadevajmo za njihovo uresničitev. V spremenjenem mednarodnem okolju, ki ga vse bolj zaznamujejo posledice podnebnih sprememb, migracije in zdaj še rusko-ukrajinska vojna, bo ta naloga izjemno zahtevna, vendar ne dvomim, da se bomo tudi tokrat, kot vselej ob težkih trenutkih, zmogli poenotiti o trajnostni razvojni poti Slovenije, v kateri nihče ne bo spregledan in preslišan,« je sklenil svojo poslanico.
Zorčič je ob dnevu upora proti okupatorju zjutraj tudi položil venec h grobnici narodnih herojev v Ljubljani.
Ob dnevu upora proti okupatorju, ki je dela prost dan, bodo slovesnosti potekale po vsej Sloveniji. Državna proslava je potekala v torek na Mali gori pri Ribnici. Predsednik državnega sveta Alojz Kovšca je v govoru izpostavil vsakodnevne razprtije in pozval k njihovemu preseganju.
Dan upora proti okupatorju velja za spomin na dogodke 26. aprila 1941, ko so v hiši književnika Josipa Vidmarja v Rožni dolini v Ljubljani predstavniki Komunistične partije Slovenije, krščanskih socialistov, Sokolov in kulturnih delavcev ustanovili protiimperalistično fronto.
Kot dan ustanovitve OF se je sicer uveljavil 27. april, saj je vsaj 20 let po vojni veljalo, da je bil sestanek v Vidmarjevi vili 27. aprila. Do leta 1991 se je 27. april imenoval dan OF, z osamosvojitvijo Slovenije pa so ga preimenovali v dan upora proti okupatorju.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji