![»Posebej vzbuja skrb, da zavračanje nekaterih praks spolno vključujoče rabe jezika pri nekaterih celo temelji na zanikanju obstoja nebinarnih transspolnih oseb,« opozarja dr. Boris Kern z Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU. FOTO: AFP](https://www.delo.si/media/images/20231006/1538428.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Naša še vedno zelo binarno naravnana družba je sicer nekako priznala, da v družbi obstajajo tudi osebe, ki se ne opredeljujejo niti kot ženske niti kot moški. Toda v jeziku to še vedno ni razvidno – tudi zaradi zadrege, kako ustrezno naslavljati nebinarne osebe. Skupnost LGBTIQ+ je že pred časom začela uporabljati podčrtaje, te je opaziti v čedalje več uradnih dokumentih. Kaj pa pravijo jezikoslovke_ci? Je podčrtaj res najprimernejša rešitev?
V slovenskem jeziku sicer obstaja več načinov zapisovanja, pri katerem se upoštevata oba slovnična spola, s podčrtajem pa želimo nasloviti cel spekter različnih spolnih identitet, poudarja dr. Boris Kern z Inštituta za slovenski jezik Frana Ramovša ZRC SAZU. Toda v stroki je zaznati precej zadržanosti do podčrtaja. Dr. Andreja Žele z oddelka za slovenistiko ljubljanske filozofske fakultete meni, da bi njegova uvedba tako v zapis kot v branje vnesla veliko zmedo in posledično nepotrebno škodo z vidika jezikovne kultiviranosti, norme in jezikovne kulture nasploh. Zato predlaga predvsem uporabo spolsko nevtralnih besed, kot so oseba, stranka, človek, ljudje, občinstvo...
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji