![Mateja Jandl meni, da ima prepoved drog še vedno za večino največji učinek. FOTO: Marko Feist](https://www.delo.si/media/images/20240823/1779021.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Kot v Delovem podkastu Na robu pojasnjuje zdravnica Mateja Jandl, vodja strokovne skupine za droge pri Nacionalnem inštitutu za javno zdravje (NIJZ), se je v Evropi in Sloveniji razširjenost drog povečala. Pošiljke mamil v Evropo prihajajo predvsem skozi pristanišča, kjer so cariniki v zadnjih letih zasegli rekordne količine. Poleg tega so v državah, kot je Nizozemska, odkrili več laboratorijev za predelavo drog, kar kaže na spremembe v proizvodnji. Na večjo uporabo drog kažejo tudi podatki o vsebnosti drog v odpadnih vodah.
»Ko primerjamo prevalenco uporabe drog v Sloveniji z evropskim povprečjem, je situacija na prvi pogled optimistična – uporaba drog, kot so konoplja, heroin in kokain, je med odraslimi Slovenci manjša od evropskega povprečja. A pod površjem se skriva skrb vzbujajoča resničnost. Podatki NIJZ kažejo, da so slovenski mladostniki med najvišje uvrščenimi v Evropi po uporabi konoplje, kar je še posebej izrazito v starostni skupini od 15 do 17 let.«
Konoplja ostaja na vrhu seznama najbolj razširjenih drog, toda vse bolj narašča tudi uporaba kokaina in novih psihoaktivnih snovi. Prav tako je v večjih slovenskih mestih znova več uporabe drog na javnih površinah, opozarja sogovornica. »Vemo, kaj se dogaja v ZDA in Kanadi, tega si res ne smemo želeti.«
Družbeno dojemanje nevarnosti drog se med mladimi močno spreminja. Medtem ko so prejšnje generacije droge, kot je heroin, dojemale z velikim strahom, se današnji mladostniki ne bojijo več te stigme. Nevladne organizacije, kot je DrogArt, opozarjajo na povečano toleranco mladih do uporabe različnih drog, tudi sintetičnih, ki pomenijo še večje zdravstveno tveganje.
Glede na trenutne trende je jasno, da se mora slovenska družba bolj intenzivno spoprijeti s problematiko uporabe drog med mladostniki. Potrebna je prenova preventivnih programov, ki bi morali vključevati celosten pristop, od izobraževanja v šolah in družinah do prilagoditve mestnih površin in podpore nevladnim organizacijam. Zdravljenje odvisnosti mora biti osredotočeno na individualne potrebe uporabnikov, z vključitvijo psihološke in socialne podpore ter dostopom do inovativnih programov za zmanjševanje škode, kot je »nalokson za domov«, ki preprečuje smrt zaradi predoziranja.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji