![Razvpita vila družine Türk v Parecagu. FOTO: Boris Šuligoj/Delo](https://www.delo.si/media/images/20240207/1640172.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Legalizacija ene najbolj razvpitih gradenj v Sloveniji, vile družine Türk v Parecagu v piranski občini – o čemer je včeraj poročala RTV Slovenija –, je odprla vprašanje nove gradbene zakonodaje, ki omogoča legalizacijo objektov, zgrajenih pred letom 2005. Izvrševanje teh zakonskih določb je začasno zadržalo ustavno sodišče, a so bili Türkovi s svojo vlogo hitrejši.
Zakaj je ustavno sodišče zadržalo zakonske določbe, na katere so se naslonili Türkovi? Kako jim je pomagala Nataša Pirc Musar v vlogi odvetnice? Zakaj gre po besedah pravnika dr. Aleksija Mužine pri legalizaciji črnih gradenj daljšega obstoja za dokaz nedelovanja države?
Celoten članek je na voljo le naročnikom.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji