Po podatkih sledilnika za covid-19 so v torek do polnoči na območju države opravili 5115 PCR-testov in 19.962 hitrih antigenskih testov ter potrdili 1097 novih okužb. Kot je znano, od prejšnje sobote vse pozitivne rezultate hitrih testov potrjujejo z metodo PCR. Sedemdnevno povprečje okuženih je v torek znašalo 838, kar je manj od 879 dan pred tem.
Vlada bo tudi na današnjo sredo obravnavala epidemiološke razmere v državi in morebitne ukrepe. Sprostitev ni pričakovati, saj pogoja sedemdnevnega povprečja števila novih okužb in števila hospitaliziranih bolnikov s covidom-19 za prehod v rumeno fazo še nista izpolnjena.
Glede na zadnje podatke popušča predvsem pritisk na bolnišnice. Po vladnih podatkih je bilo včeraj hospitaliziranih 648 obolelih s covidom-19, 126 na intenzivni negi. Znova je umrlo veliko, 12 obolelih.
Na dopoldanski vladni novinarski konferenci je sodeloval direktor Nacionalnega inštituta za javno zdravje dr. Milan Krek.
Novinarsko konferenco si lahko ogledate v videu:
Vladna govorka za covid-19
Maja Bratuša je glede novih, včeraj evidentiranih okužb izpostavila 150 v Ljubljani, 66 v Kopru, 34 v Celju, 51 v Mariboru, 14 v Cerknici, 20 v Škofljici, 16 v Trebnjem in 22 v Domžalah.
V primeru prevlade novih sevov lahko pričakujemo tretji val
![Dr. Milan Krek. FOTO: Jure Eržen/Delo](/media/images/20210217/882476.width-660.jpg)
Dr. Milan Krek. FOTO: Jure Eržen/Delo
Dr. Milan Krek je povedal, da je po svetu še kar nekaj držav epidemiološko obremenjenih, v evropskem merilu pa situacija pretežno kaže na umirjanje. Med najbolj obremenjenimi območji epidemije v Evropi so trenutno južna Švedska, Latvija, Litva, Češka, Portugalska in Španija, med države z visoko obremenitvijo pa še vedno sodi tudi Slovenija.
V ustrezno ugodnih pogojih za širitev lahko tudi novi različici virusa, ki sta bistveno bolj virulentni – južnoafriška in angleška –, prevladata nad običajnim. V tem primeru lahko pričakujemo tretji val. Trenutna sicer 14-dnevna incidenca okužb na 100.000 prebivalcev za Slovenijo, ki je 551, kaže, da že dolgo časa nismo bili pri tako dobrih številkah, a napovedi za prihodnost niso dobre.
Po strmem padcu novoodkritih primerov smo se namreč zaustavili, verjetna je stagnacija, kar z epidemiološkega vidika ni dobro. Iz faze zaustavitve je namreč možna hitra vrnitev navzgor. »To je sicer prognoza, ki ni lepa. Želel bi, da bi bilo drugače,« je dodal Krek.
Kot spodbuden je izpostavil trend cepljenja. Po njegovi oceni cepimo zelo hitro, po številu cepljenih glede na število prebivalcev smo pred vsemi sosednjimi državami. Do 14. februarja je bilo s prvim odmerkom cepljenih 70.888 ljudi, z drugim pa 47.693. Skupno so razdelili 146.124 odmerkov cepiva. V aktualnem mesecu pričakujejo dobavo nekaj več kot 127.000 odmerkov cepiv, v marcu pa več kot 129.000 odmerkov. Marčna ocena velja za cepivi Pfizerja in Moderne, za cepivo AstraZenece količina še ni znana. Po nekdanjih, decembrskih pričakovanjih bi morala AstraZeneca že prevladovati, a se z njo zapleta na evropski ravni.
![FOTO: Leon Vidic/Delo](/media/images/20210217/882685.width-660.jpg)
FOTO: Leon Vidic/Delo
V pripravi je nova strategija cepljenja
Do 14. februarja so skupno evidentirali 1312 primerov neželenih učinkov pri cepljenju s Pfizerjevim cepivom, pri cepivu Moderne šest, pri cepivu AstraZenece pet. V največ primerih je šlo za splošne težave in spremembe na mestu cepljenja, sledijo učinki na prebavila, psihiatrične motnje, kri in llimfatični sistem, presnovne in prehranske motnje ...
Kot je znano, so za zdaj v Sloveniji registrirana ta tri cepiva, med njimi ni mogoče izbirati. Obe cepivi mRNA, Pfizer in Moderna, bodo uporabljali za osebe, starejše od 80 let, oskrbovance DSO in zdravstvene delavce, starejše od 65. let. Cepivo AstraZeneca pa bo prioritetno uporabljeno za kronične bolnike do 64 let ter nepokretne osebe, ki se bodo cepile na domu.
Glede prednostnih kriterijev in vrstnega reda pri cepljenju znotraj najstarejše starostne kategorije nad 80 let je Krek povedal, da načrtujejo, da bi do prihodnjega tedna pocepili vse v tej kategoriji, ki so na seznamih osebnih zdravnikov. Se pa vedno znova javljajo novi, ki so se za cepljenje odločili naknadno.
V pripravi je nova strategija cepljenja, in sicer predvsem zaradi prihoda novega cepiva AstraZenece. Nova strategija bo širši dokument, ki bo sodeč po Krekovih besedah omogočil še boljši potek cepljenja.
Komentarji