Gospodarski stroj bomo morali spodbuditi z večjo bazuko, fiskalnimi ukrepi in državnimi naložbami.
![Lansko usihanje gospodarske rasti v Nemčiji, Italiji in drugod po Evropi ter zmanjšanje zunanjega povpraševanja je v zadnjih treh mesecih lanskega leta pri nas dobilo negativni pospešek, ki se nadaljuje tudi letos. Foto Srdjan Zivulovic Reuters](https://www.delo.si/media/images/20200228/638415.width-660.jpg?rev=0)
Galerija
Lansko usihanje gospodarske rasti v Nemčiji, Italiji in drugod po Evropi ter zmanjšanje zunanjega povpraševanja je v zadnjih treh mesecih lanskega leta pri nas dobilo negativni pospešek, ki se nadaljuje tudi letos. Foto Srdjan Zivulovic Reuters
Sveži podatek statistike, da se je lani slovenska gospodarska rast umirila, je pričakovan, preseneča pa intenzivnost ohlajanja v zadnjih mesecih. Izračunana številka o lanski vsega 2,4-odstotni rasti BDP je pod pričakovanji vseh domačih in tujih napovedovalcev. Lansko usihanje gospodarske rasti v Nemčiji, Italiji in drugod po Evropi ter zmanjšanje zunanjega povpraševanja je v zadnjih treh mesecih lanskega leta pri nas dobilo negativni pospešek, ki se nadaljuje tudi letos.
Panika sicer ni utemeljena, Slovenija je ta čas še daleč od recesije. Tudi tako nizke statistične brezposelnosti nismo imeli že več kot dvajset let, kar ugodno vpliva tudi na javne finance. A položaj se hitro lahko obrne, kar kažejo dogodki zadnjih tednov, povezani z izbruhom koronavirusa.
Kako uničujoče bodo njegove gospodarske posledice, za zdaj še ni mogoče oceniti – vsekakor pa se povečujejo tveganja, da bo gospodarska rast pri nas letos znatno nižja, težave pa vse večje. S tem bo tudi prihajajoča vlada prevzela upravljanje države v precej zahtevnih in vse bolj negotovih gospodarskih razmerah, ki bodo zahtevale odzivno ekonomsko politiko in skrbno spremljanje dogajanja v javnih financah, še posebno če razmere, povezane s koronavirusom, v nekaj mesecih ne bodo pod nadzorom.
Prva žrtev lanske nizke rasti bo letošnja izredna uskladitev pokojnin. Po drugi strani bodo verjetno poslabšanje razmer na trgu dela, upad prilivov iz turizma in izvoza ter druge posledice ohlajanja in virusa znižali javnofinančne prilive. S tem je vse večja potreba za dobro premišljen rebalans državnega proračuna. Ob še večjem poslabšanju razmer in ob uresničitvi tveganja, da virus letos evrskemu območju odnese za odstotno točko gospodarske rasti, bomo morali tudi pri nas spodbuditi gospodarski stroj z večjo bazuko, tudi fiskalnimi ukrepi in državnimi naložbami.
Podobno razmišljajo celo v Nemčiji in v ECB, ki ji zmanjkuje municije za oživitev evrskega gospodarstva. Vse torej kaže, da bodo zdravila dobrega starega Keynesa letos aktualna kot že dolgo ne.
Komentarji