![Superluno je najlaže opaziti, če jo lahko primerjamo z objekti, še najbolje pa jo ujame fotografski objektiv. Takšna je bila na začetku julija v Grčiji. FOTO: Alkis Konstantinidis/Reuters](https://www.delo.si/media/images/20230731/1492440.width-660.jpg?rev=1)
Neomejen dostop | že od 9,99€
Avgust je mesec, ko zaradi meteorskega dežja že tradicionalno radi pogledujemo proti nebu, po možnosti oboroženi s kakšno željo, tokrat pa se bo nekoliko drugačno, a vendar vznemirljivo dogajanje začelo že danes. Le malo po pol deveti uri zvečer bomo doživeli superluno (a je verjetno ne bomo videli, ker je vremenska napoved bolj slaba), ki bo posebna predvsem zaradi tega, ker bo v istem mesecu še ena. To se bo naslednjič zgodilo šele čez 14 let.
Superluna se imenuje pojav, pri katerem je polna luna najbliže zemlji. Orbita, po kateri kroži okoli našega planeta, je namreč eliptična, kar pomeni, da se ji enkrat bolj približa, drugič je bolj oddaljena. »Točka, pri kateri je luna najbliže zemlji, je prizemlje, točka, pri kateri je najbolj oddaljena, pa odzemlje,« je osnovne pojme navedel dr. Igor Žiberna, profesor z oddelka za geografijo mariborske filozofske fakultete. Luna je sicer od našega planeta v povprečju oddaljena 384.000 kilometrov; ko se mu bolj približa, je ta razdalja okoli 357.000 kilometrov, ko je najdlje, pa približno 406.000.
Superluna sama po sebi ni posebej redek pojav niti ni tako monumentalen kot lunin ali sončni mrk, je dejal, je pa vsekakor posebnost, če se zgodi dvakrat v enem mesecu. Prvo bomo lahko opazovali danes; polna luna bo ob 20.32, v prizemlju pa naslednji dan ob 20.29, kar pomeni, da bo med dogodkoma približno 12 ur razlike. Dvanajst bo razlika tudi v kilometrih: polna luna bo oddaljena od zemlje natanko 357.530 kilometrov, ko bo v prizemlju, pa 357.518, je natančne podatke navedel sogovornik.
Še bolj bosta sovpadali konec meseca, ko bo časovna razlika le devet ur, v kilometrih pa še pet manj. Polna luna bo 31. avgusta ob 3.36 (takrat bo oddaljena 357.344 kilometrov), v prizemlju (357.339) pa se bo znašla že dan prej ob 18.13. V primerjavi z mikroluno, ki je obraten pojav – torej polna luna, ko je najbolj oddaljena – bo imela superluna 14 odstotkov večji premer, površina, ki bo odbijala svetlobo sonca, pa bo približno 30 odstotkov večja.
»Razliko bomo najlaže opazili ob luninem vzhodu, ko jo bomo lahko primerjali s kakšnimi objekti,« je dejal Igor Žiberna, sicer pa nevajeno oko pojava najbrž niti ne bo opazilo. Seveda je pogoj za opazovanje tudi vreme, napoved pa za danes zvečer ne obeta ravno jasnine. Tu takoj s kancem optimizma postreže sogovornik: k sreči bo konec meseca še ena priložnost. Člani Astronomskega društva Orion, katerega predsednik je, so v teh počitniških dneh sicer razkropljeni, a če bo jasno, bo tudi on poskušal v fotografski objektiv ujeti superluno, je povedal. Še posebej zanimivo je, če jo fotografiraš tako, da jo lahko primerjaš z mikroluno, kakor je njemu uspelo leta 2021. Naslednji mikroluni bosta 24. februarja in 25. marca 2024, je namignil.
Zelo rad se spomni tudi leta 2019, ko je superluna sovpadla še z luninim mrkom, torej so se združili kar trije pojavi. Tokrat se to ne bo zgodilo, na vidiku po sogovornikovih besedah ni ne delnega ne polnega luninega mrka. Naslednji delni lunin mrk lahko sicer pričakujemo 28. oktobra okoli 22. ure.
Vsem tistim, ki se jim bo zazdelo, da jim superluna povzroča vse mogoče težave in slabo voljo, pa sogovornik takoj odgovarja, da ni prav nobenih znanstvenih dokazov za to, da bi vplivala na počutje.
Za enega najzanimivejših pojavov v letu velja meteorski dež, ki vrhunec doseže med 12. in 13. avgustom. Letos bodo, če bo jasna noč, razmere za opazovanje perzeidov zelo dobre, je povedal Igor Žiberna: začetek noči bo ob 22.14, konec ob 3.48, luna pa vzide ob 2.24, torej šele proti koncu noči, zato za opazovanje ne bo moteča. Frekvenca je običajno večja po polnoči, doseže lahko tudi od 60 do 90 utrinkov na uro. »Astronomi smo srečni ljudje. Na opazovanje utrinkov vselej vzamemo seznam želja in prav vse se nam uresničijo,« se je šalil sogovornik in kot že velikokrat dodal, da moramo za lastno srečo poskrbeti kar sami. Če je jasna noč, za opazovanje perzeidov ne potrebujemo prav veliko; najti moramo lokacijo, ki ni onesnažena s svetlobo, sicer pa je najbolje vzeti armafleks, spalno vrečo, kakšno dodatno obleko ter samo leči na tla in zreti v nebo.
Hvala, ker berete Delo že 65 let.
Berite Delo 3 mesece za ceno enega.
NAROČITEObstoječi naročnik?Prijavite se
Komentarji